Oluf+M

Oluf M sin side

=|| || 4DH 2BF 3CG 6EI a. Lysets hastighet i lufttomtrom er 300 000km i løpet av 1 sekund b. Det er 390 000km fra Jorda til Månen
 * //__ Uke 44 __//**
 * || Oppgaver kap.4=
 * 4.1**
 * 4.2**

Tror ”4 Trinnhøyden mellom elektroskallene varierer fra grunnstoff til grunnstoff Vet ikke Fordi mikrobølgeovnen varmer opp vannet og fettet i maten. Så den varmer maten opp innen ifra. Vis du varmer opp et kakestykke fra frysen, inneholder dette mye vann. Mye av dette vannet damper ut under kakestykke. Så viss du tar og skjenner under tallerkenen der hvor vannet ligger vil du merke at dette område er kokkvarmt (kommer an på hvor lange du har varmt opp maten). UV-stråling deles inn i UV-A, UV-B og UV-C-stråling. UV-C stråling har den korteste bølgelenden og regnes som den mest farlige strålen vi har. Heldigvis blir denne strålen absorbert i atmosfæren, sånn at det ikke slippes noe ned til jordoverflaten.
 * 4.3**
 * 4.4**
 * 4.5**
 * 4.6**
 * 4.7**

A
1. Anne som går påsketur i overskyet vær har sjansen til å bli brun. Begrunn av at ultrafiolett stråling går gjennom vann og vanndamp. 2. Arnfinn blir ikke brun, fordi han sitter i vindu og de ultrafiolette strålene blir absorbert i noen stoffer, som for eksempel glass. Han blir heller solbrent. 3. Geir blir god og brun, viss han er uheldig blir han svid. Fordi solfaktoren han bruker kan være for svak i den kraftige påske solen.

B
1. Jeg vil tro at Britt er den av de som blir snøblind, fordi de ultrafiolette strålene går gjennom skyene. Og gjør sånn at du får samme effekt selv om det er overskyet. Husker for noen år siden når jeg stod i Hovden trekket. Læreren min hadde gått opp og ned fra trekket hele dagen, uten solbriller. Når dagen nærmet seg slutten, kunne han neste ikke se en ting, og sa at han hadde blitt snøblind, begrunn av at han ikke hadde hatt på seg solbriller, eller noen form for beskyttelse på øynene.

 ||  ||   ||   ||   || ||
 * |||||| [[image:file:///C:/DOCUME~1/Eier/LOKALE~1/Temp/msohtmlclip1/01/clip_image001.gif width="638" height="2"]] ||
 * //__ Uke 45 __//** ||
 * //__ Uke 45 __//** ||
 * //__ Uke 45 __//** ||

a. Grafen viser hvor mye av den elektromagnetiske strålingen som gis fra sola og treffer jordas overflate. b. ? 2. Ozonmolekylet av tre oksygenatomer 5. På soldager med lite ozon kan vi bli ekstra solbrent 6. Ozonlaget svekkes på grunn av CO2-utslipp fra fossile energiskilder.
 * 4.13**
 * 4.14**

Jeg tror Nordlyset kan ha de fargene vi ser. Men av de 30 bildene jeg har sett på er det sikker 9 av 10 som er grønne. Så jeg tror at nordlyset er for det meste grønt. **4.18** a. alfasstråling er heliumkjerne b. Betastråler er elektroner med stor hastighet. c. Gammastråling er energirik elektromagnetisk stråling.
 * 4.16**

 3. Når kjernen i et atom er ustabil og begynner å sprekke.
 * 4.19**

 ||
 * //__ Uke 46 __//** ||
 * //__ Uke 46 __//** ||

** Etter n halveringstider ** || ** Gjenværende mengde ** || 0 ||   100%  ||  1  ||   50%  ||  2  ||   25%  ||  3  ||   12.5%  ||  4  ||   6.25%  ||  5  ||   3.125%  ||  6  ||   1.5625%  ||  7  ||   0.78125%  || ** ... **  ||  ** ... **  ||  N  ||    || ** ... ** ||  ** ... **  || 4.25 Jeg legger merke til at han skriver ”Om 426 000 år er det helt fritt for radioaktivitet”. Siden han skriver at halvparten av stoffet er borte etter 213 000 år kan ikke alt være vekke etter 426 000 år. Fordi radioaktive kjerner har en halverings tid. Det vil si at viss dette radioaktive stoffet han snakker om har en halveringstid på 213 000 år, så etter 426 000 år ville bare halvparten av den halvparten som var igjen gått bort. Derfor er det nesten umulig at all radioaktiviteten ville gått bort, på den tiden han snakket om.

Dette er et gått eksempel på hva jeg mener i oppgave 4.25. Steinen inneholder 20g av et radioaktivt stoff. Halveringstiden på stoffet 1 min og jeg skal forklare hvor mye det er igjen av stoffet etter 3 min. Da må jeg først ta 20g/2 = 10g da har jeg halvert stoffet en gang. Men det skal halveres to ganger til så da må jeg ta 10g/2 = 5g. Som du ser halverer jeg bare det svaret jeg har fått. Og så må jeg halvere 5g, da må jeg bare ta 5g/2 som blir 2,5g. Etter tre minutter er det bare 2,5g radioaktivt stoff igjen. Bakgrunnsstråling er stråling som vi blir utsatt for hele tiden, som for eksempel radongass, medisiner, kroppen, kosmisk stråling. · Grunnen til at radioaktiv stråling kalles ioniserende stråling er fordi strålen har nok energi til å ionisere atomer eller molekyler. · Det som kan skje med cellene i kroppen vis de blir utsatt for ioniserende stråling er at de kan bli skadet og begynne å dele seg feil.
 * 4.26.**
 * 4.31**
 * 4.32**
 * 4.34**

4.35
1. elektrisk lade partikler 3. stråling som gjør stoffer radioaktiv. 4. stråling som skalder celler.

 || a) Røntgenstråling kan brukes til å se om du har brud i beinet. b) Røntgenstråle har ingen god virkning på kroppen, vis man blir utsatt lenge nok, blir cellen skadet. Og i verste fall kan de dø etter noen dager.
 * //__ Uke 47 __//** ||
 * //__ Uke 47 __//** ||
 * 4.37**

a) I en Fisjonsprosses spaltes tunge atomer som for eksempel Uran, til letter kjerner, og noe masse blir omdannet til energi. I fisjon frigjøres også nøytroner, som kan spaltes flere kjerner og skape en kjedereaksjon. I kjerneenergiverk lages elektrisk energi ved hjelp av fisjon b) Når de tunge atomkjernene blir spaltet frigjør de energi. c) Nøytroner er viktige i fisjonsprosessen fordi det er de som gjør sånn at de tunge atomkjernene begynner å dele seg.
 * 4.43**


 * 4.45**

a) Jeg tror han mener at det er mange som hadde sine meninger om atombomben og trodde de viste fantastisk mye om den. Men til syvende og siste viste det seg at de viste veldig lite. b) At det ikke er noe lurt å bruke noe som man ikke vet så mye om.


 * 4.46**

a) I Fusjonsprosessen smelter mindre atomkjerner sammen og blir til større atomkjerner, og det frigjøres energi. Fusjon krever høy temperatur. I sola fusjonerer hydrogen til helium

Kap. 4 minieksamen s. 111 Stråling  1. Hva mener vi med begrepene bølgelengder og bølge frekvenser?  Svar: Med en bølgelende mener vi avstanden mellom to bølgetopper.  2. Hvordan er sammenhengen mellom bølgelengden og energien til en bølge?  <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Bølger med ulik bølgelender har ulik energi. Korte bølgelender er de som er mest farlig, det er de som svinger mest, i motsetning til lange bølger. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 13pt;">3. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvordan oppstår elektromagnetiske bølger? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Elektromagnetiske bølger oppstår når ladninger svinger frem og tilbake. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 13pt;">4. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hva mener vi med emisjonsspekteret til et stoff, og hvordan kan et slikt spekter bruket? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Emisjonsspekter. Alle stoffer kan sende ut stråling med bølgelender som er karakteristiske for energiovergangene i atomet og molekyler i akkurat det stoffet. Strålinger kalles emisjonsspekteret til stoffet. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 13pt;">5. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvilke seks hovedområder deles det elektromagnetiske spekteret inn i? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Radiostråling, infrarød stråling, synlig lys, UV-stråling, røntgenstråling og gammastråling. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 13pt;">6. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvilke bølgelengder har synlig lys? Hvorfor er det akkurat disse bølgelengdene vi kan se? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 13.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Mellom 400nm og 800nm. Grunnen for at vi har det synet vi har er fordi vi er utviklet sånn. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 14pt;">1. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Beskriv strålingskurven fra solen. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Meste parten av strålingen blir absorbert i atmosfæren. 200nm – 300nm stråling blir ikke en gang på jorden. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 14pt;">2. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvilke forskjeller er det mellom solstrålingen utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Det er veldig mange kurver som flyr opp og ned når det er snakk om den blå linjen som representere strålingen som er inn forbi jordas atmosfære. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 14pt;">3. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Beskriv prosessen der UV-strålingen fra sola absorberes i osonlaget. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 14pt;">4. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvilke endringer har skjedd i ozonlaget de siste årene, og hva kommer endringene av? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Det sies at Ozonlaget har litt tynnere i løpet av årene, og dette skyldes menneskelig utslipp av organisk klor- og bromforbindelser. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 16pt;">5. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvordan oppstår nordlys? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Nordlys oppstår med at partikler fra Sola treffer jordas atmosfære. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif; font-size: 14pt;">6. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Hvorfor har Norge en framtredende plass i internasjonal nordlysforsking? <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 14.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Svar: Fordi det var nordmannen Kristian Birkeland (1867 – 1917) som framsatte hvordan nordlyset fungerte og hva det var for noe. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Minieksamen s. 120 <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;">Minieksamen s. 127 (bare svar) [|Kilde til bilde] <span style="font-family: "Calibri","sans-serif"; font-size: 16.0pt; mso-bidi-font-size: 12.0pt;"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Betastråling her litt sterke og kommer gjennom papir og lette klær, men stopper i litt mer solide stoffer som tre og aluminium. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Gammastråling er den med best gjennomtrengelighet. Den kan til og med gå rett gjennomen en menneskekropp. Det trengs en tykk ved med bly eller andre metaller for å beskytte oss mot gammastråling. <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Målenhet || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Størrelse || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Forklaring || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Becquerel || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Aktivitet || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Måler antall radioaktive partikler som sendes ut hvert sekund. || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Grey || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Absorbert dose || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Måler energimengden som blir avsatt per kg kroppsvev || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Sievert || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Ekvivalentdose || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Måler den biologiske virkning av stråling || <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Minieksamen s. 134 <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Minieksamen s. 139 <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> <span style="font-family: Calibri,sans-serif;">
 * <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Minieks. S. 115 **
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvilke typer naturlig radioaktiv stråling finnes?
 * <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Alfa, Beta og Gammastråling
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvordan oppstår radioaktiv stråling?
 * <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Når radioaktiv stråling sin atomkjerne blir ustabil (desintegrerer).
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Beskriv hva som skjer ved utsendelse av alfa-, beta- og gammastråling.
 * <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">?
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hva menes med begrepet radioaktiv serie?
 * <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Når det blir dannet en rekke kjerner etter hverandre som er ustabile blir dette kalt ”radioaktiv serie”
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Som du ser på bilde har alfastråling minst gjennomtrengelighet, den stopper i papir og hud.
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Halveringstid er den tiden det tar stoffet å desintegrere halvparten av alle atomkjernene til stoffet.
 * 2) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">?
 * 3) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Man kan bruke kunnskapen vi vet om halveringstiden til stoffet til å bestemme hvor gammel en organisme er. Karbon – 14 er et slikt radioaktivt stoff som blir brukt til å finne ut hvor gammelt en organisme er. Man gjør dette med å se hvor mye av det radioaktive stoffet (i dette tilfelle karbon-14) som har forsvunnet fra organismen. Viss vi vet at halveringstiden på Karbon-14 er 5730 år. Kan vi finne ut hvor mye som har forsvinnet av karbonet, vet vi hvor gammelt stoffet er.
 * 4) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">.
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvilke hovedområder innenfor medisinsk brukes røntgen-, CT- og MR – apparater til?
 * 2) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Røntgen stråling brukes til å se om man har bruket ben en eller flere steder i kroppen. CT er mer avansert en Røntgen. Man kan se for å si det lett, lag for lag av kroppsdelen. For eksempel en CT av hode for å finne en svulst. Da jobber man seg lag for lag for å finne svulsten. MR er den mest avanserte av dem til nå. Den har samme funksjon men bedre bilde og går på kraftige radiobølger i magnetfelt til å lage bildene. Radiobølger gir heller ikke fra seg strålig, og dette vil minske stråledosene for masiente.
 * 3) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Beskriv forskjellen på bildene som lages ved hjelp av CT, og vanelig Røntgenapparat.
 * 4) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Røntgen apparat virker sånn at man sende røntgen stråling gjennom armen og at røntgenen treffer en film, som viser om det er brud eller ikke. CT er forklart lenger oppe.
 * 5) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hva er det viktigste kjennetegnet med kreftceller?
 * 6) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Viktig kjennetegn er at cellene vokser unormalt.
 * 7) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvilke type stråling strålebehandling av kreft?
 * 8) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Enten Røntgen eller gammastråling.
 * 9) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvordan innretter man seg for å gi størst mulig stråledose til kreftcellene, og minst mulig dose til levende celler?
 * 10) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Man sender stråledosen fra forsjelige steder og gjør sånn at alle møtes på kreftcellen. På kreftcellene blir dosen doblet men dosen er ikke skadelig på det levende vevet. I og med at det blir sendt svake stråler fra mange forkjellige plasser, men når disse møtes blir det dobbel dose.
 * 11) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">På hvilken måte utnytter røntgenstråling til kontroll av bygg og ulike konstruksjoner?
 * 12) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Søskenbarnet mitt driver med litt sveising og når Lærerne skal sjekke sveise tar de et Røntgen bilde. Og sjekke om sveisen er hel. Jeg kan legge til at på noen krydder fabrikker bli krydderet bestrålt før de blir sendt ut på markede, hensikten er å fjerne bakterier som kan skape sykdom.
 * 1) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hva skjer i en fisjonsprosses?
 * 2) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">I en fisjonsprosses spaltes tunge atomkjerner til lette kjerner, og noe masse blir omdannet til energi.
 * 3) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvordan kan det komme energi ut av en slik prosses?
 * 4) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";"> I fisjonen frigjøres også nøytroner, som kan spaltes flere kjerner og skape en kjedereaksjon. I kjerneenergiverk lages elektrisk energi ved hjelp av fisjon.
 * 5) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hva er det største problemet knyttet til å utnytte kjerneenergi?
 * 6) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Ulemper med slike kraftverk er for eksempel at det dannes radioaktiv avfall som må bli lagret langt vekke sånn at det ikke gjør noe skade. Det kan skje en ulykke, med at atomanlegget kan bli ødelagt, sånn som Tsjernobyl. Dårlig sikkerhet gjorde sånn at det skjedde en feil.
 * 7) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hva kjer i fusjonsprosessen?
 * 8) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">I en fusjonsprosess smelter lette atomkjernen sammen til større atomkjerner, og det frigjør energi. Fusjon krever høy temperatur. I sola fusjonerer hydrogen til helium.
 * 9) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Hvorfor krever en fusjonsprosses så høy temperatur?
 * 10) <span style="font-family: "Calibri","sans-serif";">Fordi atomkjernene er positivt ladd, og derfor frastøter de hverandre kraftig. Men med ekstrem høy temperatur beveger atomkjernen seg så fort at de vil likevel kollidere med hverandre.

s. 277 minieksamen Svar: Et kromosom er et DNA-molekyl som er kveilet opp på et rammeverk av protein Svar: DNA er et molekyl som inneholder den genetiske informasjonen i cellen, og som er i stand til å lage kopier av seg selv. Svar: Den genetiske koden er en rekkefølge av tre og tre baser i DNA-molekylet, kalt triplettkoder. En triplettkode gjelder for èn aminosyre. Rekkefølgen av triplettkodene i DNA-molekylet bestemmer rekkefølgen av aminosyrer i et protein. Svar: Proteiner er kroppens byggesteiner. De kan også bli kalt ”arbeidshestene” i cellene. Proteiner er blant noen av de viktigste bestandene av byggestoffer i hud, hår, knokler og muskler. Enzymer kan også være proteiner, som får de kjemiske reaksjonene i kroppen til å gå fortere. Svar: Trinn 1: Kopiering av genet, trinn 2: Innhenting av aminosyrer og trinn 3: Sammensetning til et protein. Svar: For å finne ut hvilke gener som gjør hva i kroppen. Eks, kan dette være til hjelp innen medisin. Svar: Genom er betegnelsen på alt DNA i en organisme.
 * 1) Hva er et kromosom?
 * 1) Gi en kortfattet beskrivelse av DNA-molekylet.
 * 1) Hva er triplettkode, og hva er det en kode for?
 * 1) Hvorfor er proteiner så viktige i levende organismer?
 * 1) Nevn de tre hovedtrinnene i proteinsyntesen.
 * 1) Hva er hensikten med genkartlegging?
 * 1) Hva er et genom?

Når de valgte kornsorter så de på hvor gått de tålte vinn, tørke, innsektangrep. Dyr så de på lynne av dyret, hvor rolige det var. De som var veldig ville ble slaktet først og så holdt de på de med mye kjøtt og melket gått.
 * 8.1**


 * 8.3**
 * B er rett.**

B 23 kromosomer
 * 8.5**

Kapitel 8 **Bioteknologi**
 * 8.6**
 * A. jogurt** **

Side 270 minieks. **


 * 1) **Hva er tradisjonell bioteknologi, og hva er moderne bioteknologi?**


 * Svar:** Tradisjonell bioteknologi har en historie på over 11 000 år tilbake i tid. Mens moderne bioteknologi også kalt genteknologi gjennomgått en utrolig gjennombrud de siste 10 årene. Tradisjonell bioteknologi går ut på at de valgte de beste dyrene å avle videre på, som hadde de egenskapene de ønskte. For eksempel lynne, mye melk, kjøtt, ull også videre. Mens Moderne Bioteknologi går ut på å forandre genene slik som man ønsker at avkomet skal være.

2. ** Nevn noen produkter fra Tradisjonell bioteknologi. **


 * Svar: ** Griser, I Norge har vi en gris som er blanding av Landsvin, Yorkshire og Duroc. Denne kombinasjonen gir oss et herlig kjøtt. Landsvin og Yorkshire for masse ribbefett og så kommer Duroc med sitt intramuskulært fett. Dette er fett som er innimellom musklene og gir en veldig god smak på kjøttet. For kjøtt i seg selv smakker ingenting. Det er fettet som gir smak. Hvis du har smakt Bison forstår du hva jeg mener. Selv om kokken hadde tilsatt fett smakte det tørt. Så et produkt av tradisjonell bioteknologi er ”Edelgris” som er navnet på alle de tre grisesortene som jeg har nevnt tidligere i teksten. //OH: Godt svar.//

3. ** Hva går utvalgsmetoden ut på? **


 * Svar: ** Det går ut på at du velger fedre og mødre som har de egenskapene du ønsker og avler videre på dette.

4. ** Hvem lanserte begrepet naturlig utvalg, og hva innebærer dette? **


 * Svar: ** Det var Charles Darwin (1809 – 92) som sa naturlig utvalg. Det var han som oppdaget evolusjons lære eller utviklingen hvordan den foregikk. Og det handlet om dyrenes valg av partner for å overleve og klare seg videre. Ar dyrene velger partnere som hadde gode gener.

5. ** Hvem var avlelærens ”far”? Hva slags studier lå til grunn for hans lære? **


 * Svar: ** Det var Gregor Mendel (1822 – 84) og hans studerte arveegenskapene. Han Studerte erteplanters generasjoner og fant ut at det er noen gener som er mer dominerende en andre og at et gen som ikke kommer fram i første generasjon kan ligge i dvale til neste generasjon eller neste osv.

6. ** Hva er dominant arv? Forklar hvordan to planter som har gule erter, kan få avkom med grønne. ** **Svar:** Fordi en av plantene kan bære genet for grønne erter. For eksempel at oldefar til den ene plante har hatt grønne erter så kan dette komme fram i et av barnebarna hans sitt avkom. Nesten som to foreldre der hvor for eksempel moren har Rødt hår så trenger ikke ungene hennes få Rødt hår. Men når ungene hennes får unger kan en av dem få rødt her eller flere. //OH: selv om en egenskap ikke synes kan arveanlegget være der latent og vise seg når det dukker opp i dobbel dose.//

Side 16 kap1 minieksamen

1. Naturvitenskaplig arbeid kjennetegnes ved systematiske undersøkelser, observasjoner og tolkninger av resultatet. Bruk av spesielt utstyr og måleinstrumenter er også karakteristisk for naturvitenskap. 2. Samspillet mellom teori og praksis er en vitenskapelig metode. //OH se øverst side 11// 3. Hypotese er en antagelse mens teori er testet og dokumentert at det er sånn. 4. Testen den, sjekker om det stemmer det de påstår.//OH: De deler også på kunnskapen sin og publiserer artikler og viser det fram på konferanser.// 5. At det er en lang prosses før de har et produkt? //OH: Produkt peker på den erfaring og kunnskap vitenskapen har. Prosess på det arbeidet som hele tiden skjer for å lære mer.//


 * Side 18 Kap 1 minieksamen**

1. Bøker. Godsjente nettsider som har fått sjekket innholde sitt om det er rett eller galt. SNL.no,OH: Bra - mye god 2. Være skeptiske, ikke alt som blir fortalt kan være sant.


 * Side 25 kap 1 minieksamen**

1. Undersøke en og en ting i parameter. 2. Den blir 1,6 sek 3. ? //OH : Ved å jobbe med øvingene kan en vise det som en har lært om på en øving.//