Marit

v
 * M**et ikke i det hele tatt**INIEKSAMEN SIDE 231**

dawddawdw//awd**a**wdawww__www**wwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwwdddddddddwdwawwwwwwwwwwwaajeg heter marit og jeg vet ikke en dritt om naturfagg **__//


 * MINIEKSAMEN SIDE 228**

-Forbrenning av fossilt brennstoff fører til utslipp av CO2, som vi sender ut i atmosfæren. Konsentrasjonen av karbondioksid i lufta blir større enn det produsentene klarer å ta opp, og karbonkretsløpet kommer ut av balanse.
 * 1. Hvorfor forstyrrer bruken av fossilt brennstoff likevekten i karbonkretsløpet?**

-Drivhuseffekten er virkningen av at jordatmosfæren reflekterer varmestrålingen tilbake til jordoverflaten. Uten drivhuseffekten ville gjennomsnittstemperaturen på jordoverflaten vært omtrent 33 grader lavere enn i dag, det vil si -18 celsius.
 * 2. Hva er grunnen til at vi har en drivhuseffekt på jorda?**

-Økt drivhuseffekt henger sammen med store utslipp av fossile brennstoffer. Økt drivhuseffekt gir høyere temperatur og endret klima på jorda.
 * 3. Hvorfor er det viktig å skille mellom begrepene drivhuseffekt og økt drivhuseffekt?**

-Forskjellige gasser stopper stråling av ulik bølgelengde. Mennesker kan påvirke mengden av gasser i atmosfæren direkte gjennom inngrep i naturen.
 * 4. Hva er det som bestemmer hvor mye en gass i atmosfæren bidrar til drivhuseffekten?**

-Varm luft kan ta opp mer fuktighet enn kald luft. Når temperaturen øker, vil det derfor bli større fordampning fra jordoverflaten. Økt vanndampinnhold til føre til økt drivhuseffekt og høyere temperatur. Mer vanndamp i lufta vil også bety tettere skydekke, som hindrer stråling fra sola.
 * 5. På hvilken måte påvirker vanndampen i atmosfæren drivhuseffekten?**

1. **Hva er den vanligste metoden for å påvise planeter rundt andre stjerner?** - Ved å observere dopplereffekti spekteret fra stjerner.
 * MINIEKSAMEN SIDE 211**

- Funn av frosset vann, gassen metan,
 * 2. Hvilke nye forskningsresultater er indikasjoner på at det kan være liv under overflaten på Mars?**

- Passe avstand fra jorda (temperatur), Passe størrelse på planeten = atmosfæren, sirkelformet bane rundt sola. Vann, oksygen, temperatur.
 * 3. Hva er de viktigste forutsetningene for liv her på jorda?**

- Fordi det er enorme avstander i verdensrommet, som gjør det nærmest umulig å tenke seg noen form for ”besøk”. Det vil ta veldig lang tid.
 * 4. Selv om det skulle finnes intelligent liv utenfor vårt solsystem, er sannsynligheten svært liten for at vi skal kunne komme i kontakt med dem. Hva kommer det av?**

- Vi kan bruke mange typer signal (røntgenstråling) for å lete etter liv på andre planeter. Meldingen må ha et visst mønster.
 * 5. På hvilke måter har leitingen etter planeter og liv i universet sammenheng med informasjon vi kan få gjennom tolkninger av elektromagnetisk stråling?**

-Bølgelengden der stjernen sender ut mest stråling, varierer fra stjerne til stjerne. -Varme stjerner sender ut mest kortbølget stråling, mens stjerner med lavere overflatetemperatur sender ut mest langbølget stråling og har mer rødlig farge.
 * MINIEKSAMEN SIDE 202**
 * 1. Hvilken sammenheng er det mellom strålingskurven og temperaturen til en stjerne?**

-Dess høyere overflatetemperaturen er, dess større er stjernen. Hvis stjernen har liten overflatetemperatur er stjernen liten.
 * 2. Hvilken sammenheng er det vanligvis mellom temperaturen og størrelsen til en stjerne?**

-Når strålingen fra stjernen passerer gjennom gasser rundt stjernen, oppstår det mørke linjer i det kontinuerlige spekteret, på de samme stedene som linjene i emisjonsspekteret til disse gassene. Dette kalles et absorpsjonsspekter.
 * 3. Hvordan oppstår et absorpsjonsspekter?**

-Dopplereffekt er navnet på det fenomenet at bølgelengden og frekvensen til lys- eller lysbølger avhenger av den innbyrdes hastigheten mellom observatøren og bølgekilden.
 * 4. Hva mener vi med dopplereffekt?**

-Hvis en stjerne er på vei bort fra oss, blir absorpsjonslinjene i spekteret fra stjernen forskjøvet mot rødt. Forskyvningen er kraftigere jo større hastigheten er.
 * 5. Hva mener vi med rødforskyvning i et stjernespekter?**

-Jo lengre unna et objekt i verdensrommet befinner seg, desto raskere beveger det seg bort fra oss. På den måten kan måling av hastigheten til fjerne objekter også brukes som et mål på hvor langt unna oss objektet befinner seg.
 * 6. Hvordan kan rødforskuvning brukes til å beregne hastigheten en stjerne har bort fra oss?**

MINIEKSAMEN SIDE 195

-Det aller meste vi har av informasjon om verdensrommet, kommer fra tolkning av elektromagnetisk stråling.
 * 1. Hvorfor er elektromagnetisk stråling så viktig når vi studerer verdensrommet?**

-Nesten all masse i universet er samlet i stjerner – i et vell av ulike typer, fra små dvergstjerner med lav tempertur til enorme ”stjerneverstinger” som kan gi opphav til flere ekstreme fenomener når de er i ferd med å dø. Astronomer er interessert i all den uoppdagede informasjonen som finnes om verdensrommet.
 * 2. Hvorfor er astronomene så interessert i hvordan ulike typer stjerner utvikler seg?**

-Stjerner dannes av støv og gass, hydrogen og helium. Temperaturen stiger fordi når fusjonen av heliumkjerner kommer i gang, oppstår en balanse mellom gravitasjonskreftene, som forsøker å trekke partiklene tettere innover, og trykk-kreftene, som presser utover på grunn av den høye temperaturen. -Jo større massen til støvet og gassen er, dess varmere blir temperaturen.
 * 3. Hva slags materiale dannes en stjerne av? Hvorfor stiger temperaturen i dette materialet?**

-Balansen mellom gravitasjonskreftene gjør at den gloheite stoffklumpen blir stabil over lang tid, og blir dermed en stjerne.
 * 4. Hva er kjennetegnet på at det er blitt en stjerne?**

-Sola vil sluke med seg de nærmeste planetene. Stjernen vil trekke seg sammen og bli en liten dvergstjerne og være varm i mange millioner år før den slokner. -Større stjerner vil få en mer dramatisk død. De kan trekke seg raskt sammen og eksplodere (supernova) og masse energi og materiale sendes ut i verdensrommet. Dette materialer kan senere bli til nye stjernegenerasjoner.
 * 5. Hva vil skje med sola når den dør? Hva kan skje med mye større stjerner?**

-Er stråling fra da universet ble til.
 * 6. Hva er bakgrunnsstrålingen?**

- Fisjon er spalting av atomkjerner.
 * 4.43****A) Hva er fisjon?**

- Når en urankjerne deles, blir noe massen rett og slett borte. Denne massen blir frigjort i form av energi.
 * B) I en fisjon frigjøres energi. Hvordan oppstår denne energien?**

- Nøytronene som frigjøres når en urankjerne blir spaltet, kan treffe andre urankjerner i nærheten og føre til at disse kjernene også blir spaltet. Dette kan skape en kjedereaksjon.
 * C) Nøytroner er viktige partikler i en fisjonsprosess. På hvilken måte?**

- Jeg tror han mener at få personer vet mye om elektroner, protoner og nøytroner, og mange vet lite om deres virkning.
 * 4.45****Forfatteren Piet Hein var fysiker, men er mest kjent for sine små gruk. I gruket nedenfor gir han sin kommentar til atomvåpen.**
 * A)****Hva tror du han mener med de to siste linjene i hvert av versene?**

- Jeg tror han advarer mot å bruke atomvåpen, fordi vi ikke vet hvilke følger det kan ha i ettertid.
 * B)****Får du noe inntrykk av hva Piet Hein mener om bruk av atomvåpen?**

- Fusjon er sammensmeltning av atomkjerner
 * 4.46****A)Hva er fusjon?**

- En fusjonsreaktor ville vært mye mer miljøvennlig, siden den ville ha hatt hydrogen som brennstoff. Vannet i havet er en nesten utømmelig energikilde, og dermed ville vi kunne oppnå store resultater.
 * B)****Fusjon er en vanskelig prosess å få til her på jorda. Likevel investeres det mye arbeid og penger i utforskningen av fusjon rundt omkring i verden. Hvorfor er vi så ivrige etter å få til fusjon som lønner seg?**


 * MINIEKSAMEN SIDE 139**

1. **Hva skjer i en fisjonsprosess?** -I en fisjonsprosess spaltes tunge atomkjerner til lettere kjerner, og noe masse blir omdannet til energi.

-I fisjonen frigjøres også nøytroner, som kan spalte flere kjerner og skape en kjedereaksjon. I kjerneenergiverk lages elektrisk energi ved hjelp av fisjon.
 * 2. Hvordan kan det komme energi ut av en slik prosess?**

-De radioaktive avfallsstoffene som dannes ved fisjon må kunne lagres på et ufarlig sted. -Uhell og konsekvenser er viktige faktorer ved kjerneenergi. -Kjerneenergiverk må være plassert nær en elv eller sjø der vannet kan brukes til å avkjøle vanndampen før den strømmer tilbake inn i reaktoren. -Det dannes våpen av kjerneenergi, og disse kan havne i feil hender.
 * 3. Hva er de største problemene knyttet til å utnytte kjerneenergi?**

4. **Hva skjer i en fusjonsprosess?** -I en fusjonsprosess smelter lette atomkjerner sammen til større atomkjerner, og det frigjøres energi.

-Fusjonsprosessen krever så høy temperatur fordi atomkjernene er positivt ladd, og derfor frastøter hverandre kraftig.
 * 5. Hvorfor krever en fusjonsprosess så høy temperatur?**


 * MINIEKSAMEN SIDE 115**

- Strålekurven til sola vil si hvor sterk strålingen er i de forskjellige bølgelengdeområdene, både utenfor jordas atmosfære og ved jordoverflaten. Solspekteret utenfor atmosfæren er langt mer intensiv enn solspekteret ved jordoverflaten. Solspekteret består av UV-stråling, synlig lys og infrarød stråling.
 * 1. Beskriv strålekurven fra sola.**

-Mesteparten av UV-C strålingen og en del av UV-B strålingen stoppes av ozonlaget i atmosfæren. Disse stoffene er de mest energirike og farlige UV-strålingene og vi blir dermed beskyttet mot dem.
 * 2. Hvilke forskjeller er det mellom solstrålingen utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten?**

-I atmosfæren blir ozon dannet og brutt ned gjennom en kjemisk likevekt mellom ozon og oksygen. Kommer likevekten i ubalanse vil vi enten få for lite eller for mye stråling.
 * 3. Beskriv prosessen der UV-strålingen fra sola absorberes i ozonlaget**.

-Det er i løpet av de siste årene blitt produsert mindre ozon i atmosfæren. Mengden av ozon i atmosfæren varierer med årstiden, hvor på jorda vi er, gassutslipp fra vulkanutbrudd og ulike værforhold, men mange forskere mener at hovedårsaken til reduksjonen i ozonlaget er menneskets utslipp av organiske klor- og bromforbindelser.
 * 4. Hvilke endringer har skjedd i ozonlaget de siste årene, og hva kommer endringene av?**

-Nordlys oppstår når elektroner, protoner og andre elektrisk ladde partikler fra solvinden kommer inn i jordas atmosfære og kolliderer med gassmolekyler 100-300 km oppe i atmosfæren. Elektroner i gassmolekylene løftes opp i høyere nivåer, og når de hopper tilbake, sendes det ut energi i form av lys.
 * 5. Hvordan oppstår nordlys?**

-Fordi Norge har gode muligheter for å observere nordlys. Norske Kristian Birkeland lagde en teori om hvordan nordlys ble til, og den blir sett på som korrekt fortsatt den dag i dag.
 * 6. Hvorfor har Norge en fremtredende plass i internasjonal nordlysforskning?**

MINIEKSAMEN SIDE 111 1. Hva mener vi med begrepene bølgelengde og frekvens? - En bølgelengde er avstanden mellom to bølgetopper. - Frekvens er antall svingninger bølgen gjør per sekund.

2. Hvordan er sammenhengen mellom bølgelengden og energien til en bølge? - Jo mindre bølgelengden er til strålingen, desto høyere er energien.

3. Hvordan oppstår elektromagnetiske bølger? - Elektromagnetiske bølger oppstår når elektriske ladninger svinger fram og tilbake.

4. Hva mener vi med emisjonsspekteret til et stoff, og hvordan kan et slikt spekter brukes? - Emisjonsspekteret til et stoff er den strålingen et stoff sender ut. Alle stoffer sender ut stråling med bølgelengder som er karakteristisk for energiovergangene i atomer og molekyler i akkurat det stoffet. Stråling kalles emisjonsspekteret eller ”fingeravtrykket” til stoffet. Vi kan bruke emisjonsspekteret til å finne ut hvilket stoff det er.

5. Hvilke seks hovedområder deles det elektromagnetiske spekteret inn i? - Radiobølger, synlig lys, infrarød stråling, ultrafiolett stråling, røntgen stråling og gammastråling.

6. Hvilke bølgelengder har synlig lys? Hvorfor er det akkurat disse bølgelengdene vi kan se? - Synlig lys har bølgelengder mellom 400nm og 800 nm. Mennesket har ved hjelp av evolusjonen fått tilpasset øynene til miljøet. Som resultat av dette kan vi se disse bølgelengdene.

OPPGAVER SIDE 140

4.1I figuren nedenfor er det merket forskjellige punkter på en bølge. Hvilke av disse avstandene tilsvarer én bølgelengde? - 2: BF og 4: DH

4.2a) Hva er lysets hastighet i lufttomt rom? - 300 000 km/s.

b) Lyset bruker omtrent 2,6 sekunder fra jorda til månen og tilbake. Hvor langt er det fra jorda til månen. - 300 000 + 300 000 + 50 000= 650 000Km delt på 2= 325 000 Km.

4.3Hvordan forklarer vi at alle grunnstoffer sender ut stråling med bølgelengder og energier som er karakteristisk for akkurat det stoffet? - 4: ”Trinnhøyden” mellom elektronskallene varierer fra grunnstoff til grunnstoff.

4.4Når vi studerer emisjonsspekteret fra hydrogengass, ser vi alle linjene i hydrogenspekteret samtidig. Hver av linjene tilsvarer en av energiovergangene i hydrogenatomet. A)Vi kan se det fordi linjene går så fort at vi oppfatter alle. B)..?..

4.5Når vi varmer opp en tallerken middagsmat i mikrobølgerovnen, blir maten varm selv om lufta inni ovnen ikke er varmere enn lufta utenfor. Hvordan er det mulig? - Mikrobølgene trenger inn i vannet og fettet i maten og varmer dem opp innenfra.

4.6På hvilken måte blir vi som lever på jorda beskyttet av atmosfæren mot den ultrafiolette strålingen fra sola? - Ozonlaget reflekterer mye av sollyset slik at UV-A og litt UV-B -og C trenger gjennom. Den mest energirike UV-strålingen blir absorbert i ozonlaget.

4.7A)Hvem av personene nedenfor tror du har sjanse for å bli brun? Er det noen som ikke blir brune? - 1: blir veldig brun, 2: blir ikke brun i det hele tatt, 3: blir ganske brun.

B) Hvem av personene nedenfor tror du er størst i fare for å bli snøblind? For hvem av dem er faren minst? - 1: Brit bli litt snøblind, 2: Are blir ikke snøblind, Stine blir ikke snøblind. Rekkefølgen jeg ville valgt fra mest til minst er: Brit, Are, Stine.

OPPGAVER SIDE 299

8.15Hvordan kan mutasjoner oppstå? - Mutasjoner kan oppstå når det skjer plutselige forandringer i arvestoffet hos et individ. Mutasjonen kan skje i enten hele, eller deler av kromosomet eller bare i ett gen.

8.17Beskriv to metoder for å føre gener inn i en celle. - Ytre påvirkninger: Ioniserende stråling, giftstoffer i kjemikalier og tobakk kan øke takten av mutasjoner – forandre gen. - Genspleising: Klippe ut og lime inn gener som er ønsket.

8.18Hva er den viktigste grunnen til at det er forbudt å dyrke genmodifisert oljerasp i Norge? - Den viktigste grunnen til forbud mot genmodifisert oljerasp i Norge er faren for miljøeffekter.

8.19Hvordan fungerer Bt-mais ovenfor skadeinsekter? - Bt- mais, eller Bacillus thuringienis mais, blir motstandsdyktige mot skadeinsekter ved å ta i bruk

8.21Motstanden i Norge mot genmodifisert mat er delvis basert på følgende: - B) Genmodifiserte produkter er potensielt farlige.


 * MINIEKSAMEN SIDE 285**

-En mutasjon er en forandring i genomet, arvestoffet. En kromosommutasjon er en forandring i oppbygningen av kromosomet hvor et stykke kan være tatt bort eller lagt til, mens en genmutasjon er en forandring i baserekkefølgen.
 * 1. Hva er en mutasjon?**

-Ioniserende stråling, giftstoffer i enkelte kjemikalier og i tobakk kan øke takten av mutasjon.
 * 2. Hvilke ytre påvirkninger kan øke hyppigheten av mutasjoner?**

-Genspleising eller genteknologi er teknikker som gjør det mulig å hente ut arvestoff, finne fram til bestemte deler av det, forandre det, lage mer av det og få det til å fungere som oppskrift for proteiner i en organisme. //OH: Med denne teknikken kan vi nå " legge inn bestemte egenskaper" i celler. F. eks. mer holdbare grønnsaker.//
 * 3. Hva er genspleising/rekombinat DNA-teknologi?**

-Plasmidene er blitt svært viktige i genteknologien fordi de kan tas ut av bakteriecellene, åpnes opp og en ny DNA-bit kan limes inn i åpningen. Dette kalles et rekombinat plasmid. //OH: Et plasmid er en liten del av en bakterie med som inneholder gener, genet blir endret i forhold til det naturlige og får en ny egenska lagt til, f. eks evnen til å lage et bestemt protein.// -En genmodifisert bakterie er bakterier som har fått forandret sine egenskaper ved hjelp av genteknologi.
 * 4. Hva er et rekombinat plasmid?**
 * 5. Hva er en genmodifisert bakterie?**

-GMO-mat er matvarer som er framstilt ved hjelp av planter, dyr eller bakterier som har fått endret egenskapene sine ved genteknologi. Noen genmodifiserte landbruksprodukter er hvete, såkorn og mais.
 * 6. Hva er GMO-mat? Nevn noen genmodifiserte landbruksprodukter.**

-Skepsisen skyldes frykt for både kortsiktige og langsiktige helse- og miljøkonsekvenser.
 * 7. Hvorfor er norske myndigheter skeptiske til genmodifisert mat?**


 * MINIEKSAMEN SIDE 277**

- Et kromosom er et DNA-molekyl som er kveilet opp på et rammeverk av proteiner.
 * 1. Hva er et kromosom?**

- DNA-molekyler er bygget opp som en dobbeltspiral som vi kan sammenligne med en vridd stige. ”Sidevangene” i stigen er to kjeder av sukkermolekyler og fosfatmolekyler. Til hvert sukkermolekyl er det bundet spesielle molekyler. Det finnes fire baser: Adenin, tymin, guanin og cytosin. Kjemiske bindinger mellom to og to baser holder spiralen samen. Til sammen utgjør et slikt basepar ett ”trinn i stigen”. //OH: Bra!//
 * 2. Gi en kortfattet beskrivelse av DNA-molekylet.**

- Tre og tre koder utgjør en enhet, kalt triplettkode. Én triplettkode er koden for en aminosyre, og det er aminosyrene som er byggesteinene i proteinene.
 * 3. Hva er en triplettkode, og hva er det en kode for?**

- Proteiner utgjør mye av stoffet i en celle, og proteinene har mange oppgaver inni cellene og i organismene som helhet. Proteinene kan være byggestoff og er blant de viktigste bestanddelene i hud, hår, knokler og muskler. Proteiner kan også være enzymer som får de kjemiske reaksjonene i kroppen til å tilstrekkelig fort. //OH: Bra - tenk også på at du trenger å bruke egne ord for å forklare dette seinere.//
 * 4. Hvorfor er proteiner så viktige i levende organismer?**

- Kopiering av genet, innhenting av aminosyrer og sammensetning av aminosyrer til et protein.
 * 5. Nevn de tre hovedtrinnene i proteinsyntesen.**

- Hensikten med genkartlegging er å finne fram til de forskjellige genene og plassere dem på riktig sted på hvert av våre 23 kromosompar..
 * 6. Hva er hensikten med genkartlegging?**

- Genom er betegnelsen på alt DNA i en organisme. //OH: Også ment at det gjelder for mennesker. God svar!//
 * 7. Hva er et genom?**

Tradisjonell avl og nedarving

8.1 Hvilke egenskaper ble mest trolig lagt vekt på ved utvalg av kornplanter i tidligere tider? Hva er viktig med utvalg av husdyr? Kornplanter: - Antall frø per plante //OH: Avlingen var nok det aller viktigste// i den tidlige avlen. - Størrelsen på planten - Styrken i strået - Plantens evne til å tåle tørke og insektangrep

Husdyr: - Friske og rolige - Mye kjøtt - God kvalitet på pels og skinn - Kuer – Mye melk

//OH: 8.3 ?//

8.5 Hvis antall kromosomer i en kroppscelle hos menneske er 46, så er antall kromosomer i en sædcelle vanligvis - 23 //OH: Rett//

8.6 Hvilket produkt er laget ved hjelp av bakterier? - Jogurt. //OH: OK//

MINIEKSAMEN, SIDE 270

- Tradisjonell bioteknologi har en historie som strekker seg tusenvis av år tilbake i tid, mens moderne bioteknologi (genteknologi) har gjennomgått en utrolig utvikling de siste tiårene.
 * 1) Hva er tradisjonell bioteknologi, og hva er moderne bioteknologi?

- Produksjon av næringsmidler som øl, vin og brød, framstilt ved gjæringsprosesser. - Konservering av mat som suring av melk, osteproduksjon og graving og raking av kjøtt og fisk. - Medisinplanter ble plukket, lagret og preparert av medisinmenn. //OH: Bra!//
 * 1) Nevn noen produkter fra tradisjonell bioteknologi.

- Utvalgsmetoden for avl gikk ut på å ta dyr og planter med gode egenskaper og ivareta dem. Enten om dette innebar å ta vare på gode korns frø, eller gode kyrs kalver.
 * 1) Hva går utvalgsmetoden ut på?

- Charles Darwin lanserte begrepet naturlig utvalg. Naturlig utvalg er en naturlig prosess som resulterer i at de best tilpassede individene overlever, og de som er dårligst tilpasset miljøforholdene, ikke overlever.
 * 1) Hvem lanserte begrepet naturlig utvalg, og hva innebærer det?

- Gregor Mendel er arvelærens ”far”. Han studerte arten, //hageert,// hvor han forklarte hvorfor vi arver ulike egenskaper fra foreldrene våre. At vi får egenskaper fra far og mor. Vi har dominant og recessiv arv.//OH: Mendel fant ut den klare sammenhengen det er mellom foreldre og avkom og er kjent for arvelovene.//
 * 1) Hvem er arvelærens ”far”? Hva slags studier lå til grunn for hans lære?

- Ved dominant arv er ett gen nok til å få den dominante egenskapen. For at recessive gener skal komme til uttrykk, må genet for den recessive egenskapen foreligge i ”dobbel dose”. Altså to gule erter hadde kjønnscellene Gg. Da er det 25% sjanse for at den neste erten blir grønn(se modell). //OH: Det er i andre generasjon - se s 269. Bra!//
 * 1) Hva er dominant arv? Forklar hvordan to planter som har gule erter, kan få avkom med grønne.


 * || G || g ||
 * G || GG || Gg ||
 * g || Gg || gg ||

Minieksamen side 16

- Det kjennetegnes særlig ved bruk av systematiske eksperimenter, spesielt utstyr og presise måleinstrumenter.
 * 1) Hva kjennetegner det vi kaller naturvitenskapelig arbeidsmåte?

- Den naturvitenskaplige metoden kan beskrives som en arbeidsmetode der en begynner med en teori/observasjon. Deretter lages det en hypotese. Deretter utføres undersøkelsen og får et resultat og til slutt tolker man resultatene og får en konklusjon på eksperimentet.
 * 1) Hva mener vi med den vitenskapelige metode?

- En hypotese er utgangspunktet for forskning. I utgangspunktet vet vi ikke noe svar, men vi kan tenke oss et mulig svar. Når undersøkelsene er gjennomført vet vi mer slik at vi kan formulere en teori. Men teorien er strengt tatt heller ikke noe endelig bevis. //OH: Derfor tenker vi på at kunnskapen innen naturfag er stadig utsatt for kritiske blikk og nye måter å se en anerkjent sannhet på.//
 * 1) Hva er forskjellen på en hypotese og en teori?

- Naturvitere er kritiske til valg av metode, tolkning av resultater og diskusjon mellom forskere og dette gjør at de kvalitetssikrer forskningen sin.
 * 1) Nevn eksempler på hvordan naturvitere kvalitetssikrer forskningen sin.

- Jeg tror at da mener de vitenskapen om hvordan produkter og opplysninger blir til og prosessen som må gjennomføres for å få sikre produkter og opplysninger.
 * 1) Hva menes med ordene ”produkt og prosess” i overskriften til kapittelet?

Minieksamen side 18

- Jeg ville ha funnet de store internasjonale forskningstidsskriftene som for eksempel Illustrert vitenskap. Deretter ville jeg oppsøkt et bibliotek for å finne andre bøker med troverdige og seriøse kilder.
 * 1) Hvilke informasjonskilder vil du oppsøke hvis du skal sette deg inn i et forskningsområde?

- At vi ikke er naive og tror på alt vi hører, men heller sjekke opp informasjonen og ser om det er oppgitt noen troverdige og seriøse kilder som bekrefter informasjonen.
 * 1) Hva bør vi passe på når vi leser eller hører om vitenskapelige resultater gjennom media?

Minieksamen side 25

- Det er viktig å variere én og én parameter om gangen slik en kan holde alle de andre parameterne konstant.
 * 1) Hva er viktig når man skal undersøke betyningen av ulike parametere i et forsøk?

- Ved start og stopp vil det bli en usikkerhet fordi man selv må trykke ned en bryter eller liknende. Det blir 0.8 sek ved start og 0.8 ved slutt. Altså usikkerheten er 1.6 sekund. //OH: Det blir slik.//
 * 1) Hvis usikkerheten ved å måle tiden med stoppeklokke er fire tidels sekunder, hva blir da den relative usikkerheten ved tidsmåling på en 60-meter i friidrett?

- Den forteller noe om eleven har god arbeidsinnsats – om eleven har utført forsøket. Om eleven har forstått forsøket og om han oppnår den faglige kompetansen i faget.
 * 1) På hvilke måter forteller en elevs forsøksrapporter i naturfag noe om elevens arbeid, forståelse og faglige nivå?