Katrine

= = =Minieksamen side 127.=

Oppgave 1. Beskriv gjennomtrengeligheten til de tre typene av naturlig radioaktiv stråling. -De ulike typene radioaktiv stråling har ulik rekkevidde og evne til å trenge inn i stoff. Heliumkjernen er en stor og tung partikkel i atomverdenen. Derfor har alfapartikkelen liten rekkevidde når den blir slynget ut fra atomkjernen. Alfastrålingen når bare noen få centimeter i luft, og blir lett stanset av klær eller et tynt papir. Det kan bare trenge inn i det ytterste laget i huden hos mennesker. -Betastrålen har litt større rekkevidde enn alfastrålen, og kan rekke noen få meter i luft. Det mest energirike betastrålingen kan trenge gjennom klær og et stykke inn i huden. -Gammastråling kan gå rett igjennom ett menneske.

Oppgave 2. Hva mener vi med begrepet halveringstid? -Halveringstiden til et stoff angir den tiden det tar før halvparten av alle atomkjernene i stoffet er desintegrert.

Oppgave 3. Hva mener vi med aktiviteten til en radioaktiv kilde? -Fordi det hele tiden blir færre atomer som kan sende ut stråling, avtar strålingen eller aktiviteten fra det radioaktive stoffet i samme takt som antall atomer.

Oppgave 4. Hvordan kan måling av radioaktivitet brukes til å aldersbestemme organisk materiale? -Radioaktive isotoper kan brukes til å bestemme alder. Det gjøres ved hjelp av karbon-14. Denne karbon isotopen er radioaktiv og halveringstiden er omtrent 5730 år. Når et dyr eller en plante dør, vil mengden av kaarbon-14 i det døde materialet avta etter hvert som årene går. Ved å måle innholdet av karbon-14 i restene som blir funnet, og sammenlikne med tilsvarende levende organismer, kan forskerne beregne hvor gammelt materialet er.

Oppgave 5. Hvilke måleenheter har vi for radioaktiv stråling, og hva måler de? -Becquerel (Bq) måler hvor mange atomkjerner som sender ut alfa-beta eller gammastråling hvert sekund. -Gray (Gy). Stråledosen forteller hvor stor energimengde som blir avsatt i kroppsvevet vårt. -Vi bruker måleenheten Sievert (Sv) for å vurdere hvor farlig strålingen er for mennesker.

Oppgave 6. Radongass er den største strålingskilden for de fleste av oss.

=Minieksamen side 134.=

Oppgave 1. Hvilket hovedområde innenfor medisin brukes røntgen-, CT – og MR - apparater til? -De brukes til å finne brukne bein, organer og blodårer som ikke fungerer, slik at det kan stilles en diagnose.

Oppgave 2. Beskriv forskjellen på bildene som lages ved hjelp av CT og et vanlig røntgen apparat. -Et vanlig røntgenapparat gir ingen dybde informasjon. Med CT kan man avbilde lag for lag av tynne sjikt. Vi kan bygge opp tredimensjonale bilder som kan dreies i alle retninger.

Oppgave 3. Hva er det viktigste kjennetegnet ved kreftceller? -Cellene vokser unormalt og uten bestilling fra kroppen om at de behøves. Den naturlige prosessen er ute av kontroll.

Oppgave 4. Hvilke typer stråling benyttes til strålebehandling av kreft? -Elektromagnetisk stråling, enten røntgen eller gammastråling.

Oppgave 5. Hvordan innretter man seg for å gi størst mulig stråledose til kreftcellene, og minst mulig dose til friske celler? -Strålingen genereres i linærakseleratorer slik at det blir relativt lite stråledoser til de friske cellene.

Oppgave 6. På hvilke måter utnyttes røntgenstråling til kontroll av bygg og ulike konstruksjoner? -Støpte og sveisede elementer i konstruksjoner skal ofte tåle store belastninger og de blir undersøkt ved hjelp av røntgenstråler for å kontrollere at arbeidet er riktig utført. I forbindelse med legging av gassrørledninger i Nordsjøen blir røntgen av hver eneste sveiseskjøt godkjent fortløpende.

=Minieksamen side 139=

Oppgave 1. Hva skjer i en fisjonsprosess? -I en fisjonsprosess spaltes tunge atomkjerner til lettere kjerner, og noe masse blir omdannet til energi. I fisjon frigjøres også nøytroner som kan spalte flere kjerner og skape en kjedereaksjon. I kjerneenergiverk lages elektrisk energi ved hjelp av fisjon.

Oppgave 2. Hvordan kan det komme energi ut av en slik prosess? -Når en urankjerne deles, blir noe masse rett og slett borte. Denne massen blir frigjort i form av energi.

Oppgave 3. Hva er de største problemene knyttet til å utnytte kjerneenergi? -Det blir dannet radioaktive avfallsstoffer som må kunne lagres i svært lang tid, på et sted de ikke gjør skade. -Uhell lan få alvorlige konsekvenser (Tsjernobyl – ulykken i 1986) -Kjerneverket må plasseres i nærheten av en elv eller sjø for å avkjøle vanndampen. Oppvarmingen kan forstyrre plante og dyrelivet. -Muligheten til å produsere atomvåpen.

Oppgave 4. Hva skjer i en fusjonsprosess? -I en fusjonsprosess smelter lette atomkjerner sammen til større atomkjerner og det frigjøres energi. Fusjon krever høy temperatur.

Oppgave 5. Hvorfor krever en fusjonsprosess så høy temperatur? -Den høye temperaturen er nødvendig fordi atomkjernene er positiv ladd, og derfor frastøter hverandre kraftig. Men ved ekstremt høye temperaturer beveger atomkjernene seg så fort atomkjernene likevel kolliderer med hverandre.

Minieksamen side 115 Oppgave 1. Beskriv strålingskurven fra sola. - Den elektromagnetiske strålingen fra sola består i hovedsak av infrarød stråling, synlig lys og ultrafiolett stråling. På bildet side 112, viser den blå kurven hvor mye av strålingen fra sola som når fram til jordoverflaten. UV- stråling i området 200 - 300 m blir helt absorbert i atmosfæren.

Oppgave 2. Hvilke forskjeller er det mellom solstrålingen utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten? - Utenfor atmosfæren finner vi flere typer strålinger som blir stoppet va ozonlaget. De kan være skadelige dersom de kommer ned til jorda.

Oppgave 3. Beskriv prosessen der UV- stråling fra sola blir absorbert i ozonlaget. - Ozonlaget er lagd av ozonmolekyler som består av tre oksygenatomer (O3). I atmosfæren blir ozon dannet og brutt ned gjennom en kjemisk likevekt mellom ozon og oksygen, som vi kan skrive 3o2 ↔ 2O3. Pilen mot høyre svarer til at ultrafiolett stråling splitter frie oksygen molekyler til frie atomer, som deretter slår seg sammen med oksygenmolekyler og danner ozonmolekyler. Pilen mot venstre svarer til at ultrafiolett stråling også kan splitte ozonmolekylene til frie oksygen atomer og oksygen molekyler.

Oppgave 4. Hvilke endringer har skjedd i ozonlaget de siste årene, og hav kommer endringene av? - Det er blitt mindre ozon i atmosfæren de siste 30 – 40 årene. Mange mener at hovedårsakene til reduksjon i ozonlaget er mennesket utslipp av organiske klor – og bromforbindelser.

Oppgave 5. Hvordan oppstår nordlys? - Elektroner, protoner og andre elektrisk ladde partikler fra solvinden kommer inn i jordas atmosfære og kolliderer med gassmolekyler 100 – 300 km oppe i atmosfæren. Elektroner i gassmolekylene løftes opp i høyere nivåer og når de hopper tilbake, sendes det ut energi i form av lys. Nordlyset skyldes altså emisjon av lys fra gassene i atmosfæren.

Oppgave 6. Hvorfor har Norge en framtredende plass i internasjonal nordlysforskning? - Norge har gode muligheter for å observere nordlys på grunn av det nesten er nordlys hver eneste klare natt i Troms og Finnmark.

Minieksamen side 120

Oppgave 1. Hvilke typer naturlig radioaktiv stråling finnes? - Alfastråler (α) - Betastråler (β) - Gammastråler (γ)

Oppgave 2. Hvordan oppstår radioaktiv stråling? - Strålingen oppstår når det skjer en forandring i atomkjernen. Oppgave 3. Beskriv hva som skjer ved utsendelse av alfa-, beta- og gammastråling. - Noen atomkjerner sender ut en partikkel som er satt sammen av to nøytroner og to protoner. Det er det samme som kjernen i et heliumatom, vi kaller det en alfapartikkel. Kjernen som blir igjen, inneholder to protoner og to nøytroner mindre enn tidligere. Ved en alfa utsendelse blir det dannet et nytt grunnstoffatom med et lavere atomnummer enn den opprinnelige kjernen. - Andre atomkjerner sender ut et elektron som kalles en betapartikkel. Et nøytron i kjernen blir omdannet til et proton og et elektron. Deretter sendes elektroner ut med stor fart. Kjernen som blir igjen, inneholder da ett proton mer enn tidligere, og det blir dannet et grunnstoffatom med høyere atomnummer enn den opprinnelige kjernen. - Det som skjer i en atomkjerne ved gammastråling, er at når en atomkjerne har sendt ut en alfapartikkel eller betapartikkel, er det som om protonene og nøytronene som er igjen i kjernen, må finne seg nye plasser. Energien de gir fra seg når de ”faller på plass” i kjernen, sendes ut i form av energi rik elektromagnetisk stråling som kalles gammastråling.

Oppgave 4. Hva menes med begrepet radioaktiv serie? - Etter at en atomkjerne når desintegrert, kan kjernen som er igjen, fortsatt være ustabil. I eksempelet med alfastråling er også den nye kjernen som dannes, ustabil. Den sender ut betastråling og det dannes en protactinuimkjerne. Men også denne kjernen er ustabil. En slik rekke av ustabile atomer kalles en radioaktiv serie.

Minieksamen side 111 uke 44 Oppgave 1. Hva mener vi med begrepene bølgelengde og frekvens? - Med bølgelengden til en bølge mener vi avstanden mellom to bølgetopper. - Med frekvensen til en bølge mener vi antall svingninger bølgen gjør per sekund.

Oppgave 2. Hvordan er sammenhengen mellom bølgelengden og energien til en bølge? - Bølger med ulik bølgelengde har også ulik energi. En bølge med kort bølgelengde svinger raskere – har høyere frekvens – enn en bølge med lang bølgelengde. Når den svinger raskest, transporterer den også mest energi. Det betyr at elektromagnetiske bølger har større energi jo kortere bølgelengde og høyere frekvens de har.

Oppgave 3. Hvordan oppstår elektromagnetiske bølger? - Når elektriske ladninger svinger fram og tilbake, oppstår elektromagnetiske bølger.

Oppgave 4. Hva mener vi med emisjonsspekteret til et stoff, og hvordan kan et slikt spekter brukes? - Alle stoffer kan sende utstråling med bølgelender som er karakteristisk for energiovergangene i atomer og molekyler i akkurat det stoffet. Strålingen kalles emisjonsspekteret til stoffet. Ved å studere strålingen, og se hvilke linjer som finnes i spekteret, kan vi finne ut hvilket stoff vi har med då gjøre.

Oppgave 5. Hvilke 6 hovedområder deles det elektromagnetiske spekteret inn i? - Mikrobølger - Infrarød stråling / varmestråling - Synlig lys - Laser lys - Røntgenstråling - Gammastråling

Oppgave 6. Hvilke bølgelengder har synlig lys? Hvorfor er det akkurat disse bølgelengdene vi kan se? - Synlig lys har bølgelengder på mellom 400nm og 800nm. Sola sender ut stråling i mange ulike bølgelengder, både infrarød stråling, synlig lys og ultrafiolett stråling, men mest stråling akkurat i bølgelengdeområdet mellom 400nm og 800nm. Dette er et resultat av evolusjon at vi kan se synlig lys.

Oppgaver side 295 Oppgave 1. Hva er en gentest? - En gentest er en undersøkelse av DNA, som oftest for å påvise om individet har bestemte arveanlegg, eller om det har gener som kan føre til bestemte sykdommer. Oppgave 2. Hva er genterapi? - Genterapi er å overføre gener for å helbrede sykdom som skyldes genfeil, eller for å påvise biologiske funksjoner. Oppgave 3. Hva er stamceller, og hvor finner vi slike celler? - Stamceller er uspesialiserte celler som kan gi oppgav til nye spesialiserte celler. Det finnes stamceller alle steder i kroppen der det dannes nye celler. Oppgave 4. Forklar hva kloning er - En klon er en genetisk kopi av en organisme, celle eller et DNA-molekyl. Oppgave 5. Hva skiller reproduktiv og terapeutisk kloning? - Reproduktiv kloning er å reprodusere et levende vesen slik at det blir en genetisk kopi av det individet arvestoffet er hentet fra. Terapeutisk kloning er å lage stamceller som brukes til behandling. Oppgave 6. Hva er prøverørsbefruktning? - Å ta ut ett eller flere egg fra en kvinne og befrukte det med sæd i et reagensrør på laboratoriet, kalles prøverørsbefruktning. Eggene befruktes og dyrkes noen dager for å se om befruktningen var vellykket, og om celledelingen starter. Deretter kan ett eller flere av de befruktende eggene settes inn i livmoren igjen, hvor de kan utvikle seg gjennom et helt normalt svangerskap. Oppgave 7. Hva er genetisk fingeravtrykk, og hva kan de brukes til? - Genetisk fingeravtrykk er når vi bruker fingeravtrykk som identifikasjon. Det kan være med på å bekrefte fakta om mord, tyveri og andre ulovlige hendelser i menneskesamfunnet. Oppgave 8. Hva er forskjellen på kvantitative og kvalitative egenskaper når vi snakker om arv? - Kvalitative egenskaper kalles ” enten-eller-egenskapene”. De er ofte styrt av ett eller noen få gener og miljøet har liten innvirkning på disse egenskapene. Eks. hos erteplanter gjelder det for eksempel farge på ertene, hos strofe kan det være horn eller farge på pelsen, hos mennesker blodtype. - Kvantitative egenskaper kalles ”mengdeegenskaper”. De er bestemt av et stort antall gener som alle gir et lite bidrag og som sammenlagt gir en egenskap. Eks. hos mennesket kan slike egenskaper være kroppsvekt, hos storfe kan det være melkemengde og kjøttkvalitet. =Kap 8. Minieksamen side 277=

__Oppgave 1.__ Hva er et kromosom? - Et kromosom er et DNA-molekyl som er kveilet opp på et rammeverk av proteiner.

__Oppgave 2.__ Gi en kortfattet beskrivelse av DNA-molekylet. - DNA er et molekyl som inneholder den genetiske informasjonen i cellen, og som er i stand til å lage kopier av seg selv.

__Oppgave 3.__ Hva er en triplettkode, og hva er det en kode for? - Den genetiske koden er en rekkefølge av tre og tre baser i DNA-molekylet, kalt triplettkoder. En triplettkode gjelder for en aminosyre. Rekkefølgen av triplettkodene i DNA-molekylene bestemmer rekkefølgen av aminosyrer i et protein. //OH: Det er bra å få en forståelse av det som skjer i proteinsyntesen.//

__Oppgave 4.__ Hvorfor er proteiner så viktige i levende organsimer? - Proteiner utgjør mye av stoffet i en celle, og proteinene har mange oppgaver inni cellene og i organismene som helhet. Proteinene kan være byggestoff og er blant de viktigste bestanddelene i hud, hår, knokler og muskler.

__Oppgave 5.__ Nevn de tre hovedtrinnene i proteinsyntesen. 1) Kopiering av genet 2) Innhenting av aminosyrer 3) Sammensetning av aminosyrer til et protein

__Oppgave 6.__ Hva er hensikten med genkartlegging? - Genkartlegging går ut på å bestemme hvor genene er plassert på kromosomene. //OH: Vi vet ganske mye om dette i dag.//

__Oppgave 7.__ Hva er et genom? - Genom er betegnelsen på alt DNA i en organisme. Genomet er navnet på summen av alle basesekvensene i alle DNA-molekylene i en organisme. Genomet omfatter både de delene av DNA-molekylene som er gener og de som ikke er det.

=Minieksamen side 285=

Oppgave 1. Hva er en mutasjon? - Mutasjoner er forandringer i arvestoffet. En kromosommutasjon er en forandring i oppbyggingen av kromosomet hvor et stykke kan være tatt bort eller satt inn.

Oppgave 2. Hvilke ytre påvirkninger kan øke hyppigheten av mutasjoner? - Ioniserende stråling, giftstoffer i enkelte kjemikalier og i tobakk kan øke takten av mutasjoner.

Oppgave 3. Hva er genspleising/rekombinant DNA-teknologi? - Genspleising eller genteknologi er teknikker som gjør det mulig å hente ut arvestoff, sinne fram til bestemte deler av det, forandre det, lage mer av det, og få det til å fungere som oppskrift for proteiner i en organisme. //OH: I dag er dette industri og vi kan bruke det til å lage kompliserte proteiner.//

Oppgave 4. Hva er et rekombinant plasmid? - Det er når vi tar ut et plasmid i fra en bakteriecelle, åpner den opp og limer inn en ny DNA bit. De rekombinante plasmidene settes inn i en bakterie igjen. //OH: Og hensikten er å produsere en eller flere proteiner.//

Oppgave 5. Hva er en genmodifisert bakterie? - Genmodifiserte organismer er organismer som har fått forandret sitt DNA ved hjelp av genteknologi. Eks. E.coli bakterien.

Oppgave 6. Hva er GMO mat? - GMO mat vil si att det er genmodifisert. De har fått endret egenskapene sine ved genteknologi. Eks. mais og hvete.

Oppgave 7. Hvorfor er norske myndigheter skeptiske til genmodifisert mat? - Norske forskere sier at å spise GMO mat kanskje er tilrådelig, men advarer mot å dyrke GMO planter på grunn av miljøfaren. De tenker på føre-var-prinsippet. Det vi vil bruke til kortsiktige nyttehensyn kan bli et langvarig framtidig problem.

= = = = = = =Oppgaver side 298 og 299=

Oppgave 8.7 Hvor i cellen finnes DNA molekylene og hvilken hovedoppgave har de? - DNA-molekylene finnes i kjernen hos cellene. DNAet i kjernen bestemmer alt som skjer i en celle. Oppgavene til DNA er å: o Kontrollere den løpende aktiviteten i cellen o Kontrollere den vanlige celledelingen o Kontrollere dannelsen av kjønnsceller og overføre en kopi av seg selv til et nytt individ, når kjønnsceller smelter sammen ved formering.

Oppgave 8.10 Lag din egen tegning av DNA-molekylet og sett navn på bygningstrekkene

Oppgave 8.13

a) Aminosyre = byggestein i proteiner b) Dominant = et gen som får fram sin egenskap selv om individet er heterozygot c) DNA = et spiralformet molekyl som inneholder gener d) Gen = inneholder oppskriften til et protein e) Genspleising = sammenføying av DNA fra to ulike organismer f) Klippeenzym = et protein som har evnen til å dele et DNA-molekyl på et bestemt sted. g) Kromosom = består av proteiner og DNA h) Limeenzym = et protein som kan sammenføye to endre av DNA i) mRNA = et molekyl som fører den genetiske koden fra kjernen til cytoplasma j) Mutasjon = en forandring i et gen eller et kromosom k) Recessivt = betegnelsen på et gen som må være homozygot for å få fram sin egenskap l) Ribosom = ligger i cytoplasma og er stedet for proteinproduksjon //OH: Bra dette !//

Oppgave 8.14 Hva kan forklare at så mange institusjoner engasjerer seg i genom forskning? - Dersom de finner ut noe og får et gjennombrudd så kan de bli steinrike.

Oppgave 8.15 Hvordan kan mutasjoner oppstå? - Mutasjoner oppstår ved at basen C erstatter basen T. Men fordi ulike tripetter kan være kode for samme aminosyre, får mutasjonen i det te tilfellet ingen betydning. //OH: Det kan oppstå ved påvirkning utenfra. Og de fleste mutasjoner vil bli ødelagt, noen vil eksistere videre.//

Oppgave 8.17 Beskriv to metoder for å føre gener inn i en celle. - Mikropipette - Genpistol

Oppgave 8.18 Hva er den viktigste grunnen til at det er forbudt å dyrke genmodifisert oljeraps i Norge? - Den viktigste grunnen er faren for miljøeffekter

Oppgave 8.19 Hvordan fungerer Bt-mais ovenfor skadeinsekter? - Når plantekosten kommer inn i fordøyelsessystmet, blir det blandet med fordøyelsesenzymer, og forvandler det til krystallproteiner som river tarmcellene i stykker. //OH: Det er både tydelig og effektivt.//

Kap 8. Bioteknologi Minieksamen s. 270 __Oppgave 1.__ Hva er tradisjonell bioteknologi, og hva er moderne bioteknologi? - Tradisjonell bioteknologi er produksjon av næringsmidler som øl, vin og brød framstilt ved gjæringsprosesser. Andre metoder som har vært brukt er konservering av mat, som surning av melk, osteproduksjon, og graving, raking av kjøtt og fisk. De viktigste anvendelsene av tradisjonell bioteknologi har vært å lage medisiner, å produsere og bevare matvarer og utvikle gode husdyr og nytteplanter. Bioteknologi er teknologi som bruker levende organismer eller noe som stammer fra levende organismer til å lage produkter. Moderne teknologi er genteknologi og kloning. //OH: Bra!//

__Oppgave 2.__ Nevn noen produkter fra tradisjonell bioteknologi. - Surning av melk, osteproduksjon, vin, brød, øl, mjød.

__Oppgave 3.__ Hva går utvalgsmetoden ut på? - Vi velger friske og rolige dyr med mye kjøtt og god kvalitet på pels og skinn. Dette kaller vi utvalgsmetoden for avl.

__Oppgave 4.__ Hvem lanserte begrepet naturlig utvalg, og hva innebærer det? - Charles Darwin lanserte dette begrepet: naturlig utvalg er en naturlig prosess som resulterer i at de best tilpassede individene overlever, og de som er dårligst tilpasset miljøforholdene, ikke overlever.

__Oppgave 5.__ Hvem er arvelærens ”far”? Hva slags studier lå til grunn for hans lære? - Gregor Mendel var arvelærens ”far”. I sine studier brukte han en art, hage erter, som hadde egenskaper som var gunstige å studere. For det første var egenskapene bestemt av enkelt gener, og for det andre kunne han kontrollere bestøvingen. Gjennom disse studiene fant han ut hvorfor foreldre som har brune og blåe øyne, fikk barn med brune øyne for eksempel.

__Oppgave 6.__ Hva er dominant arv? Forklar hvordan 2 planter som har gule erter, kan få avkom med grønne. - Ved dominant arv er ett gen nok til å få den dominante egenskapen. For at recessive gener skal komme til uttrykk, må genet for den recessive egenskapen foreligge i ”dobbel dose”. - To gule erter kan få avkom med grønne, med at gul er dominant(G) og grønn er recessiv(g). Genotyper: GG,Gg og gg. Fenotyper: ¾ blir gule erter og 1 /4blir grønne. OH: //Det er i 2. generasjon det kan slå til med denne fordelingen når foreldre har genotypen Gg.//
 * || G || g ||
 * G || GG || Gg ||
 * g || Gg || gg ||

__Oppgave 8.1__ Hvilke egenskaper ble mest trolig lagt vekt på ved utvalg av korn planter i tidligere tider? Hva var viktig med husdyr? - Størrelsen på planten, antall frø per plante, stråets styrke. - Med husdyr så var det viktig at dyrene produserte mye melk dersom det var kyr, kjøtt, skinn og at de var rolige. __Oppgave 8.5__ Hvis antall kromosomer i en kroppscelle hos mennesket er 46, så er antall kromosomer i en eggcelle vanligvis B 23 stk. //OH:Det er rett//

__Oppgave 8.6__ Hvilket produkt er laget ved hjelp av bakterier? - A Joghurt //OH: Det er rett//

Oppgave 1. Hva kjennetegner det vi kaller naturvitenskaplig arbeidsmetode? - Naturvitenskap kjennetegner særlig bruk av systematiske eksperimenter, spesielt utstyr og presise måleinstrumenter.

Oppgave 2. Hva mener vi med den vitenskapelige metoden? - Forskerne i naturvitenskap jobber stadig med å videreutvikle eksisterende teorier. Når en ny variant av en teori forslås, forsøker forskerne å lage eksperimenter som kan avsløre om den er feil eller rett. Denne kritiske holdningen kjennetegner vitenskaplig virksomhet.

Oppgave 3. Hva er forskjellen på en hypotese og en teori? - En hypotese er en kvalifisert gjetning eller antakelse. En teori er en antakelse som anses som vel underbygget i forhold til andre antakelser.

Oppgave 4. Nevn eksempler på hvordan naturvitere kvalitetssikrer forskningen sin. - Ut fra observasjoner eller teorier stiller forskere opp en eller flere hypoteser som de ønsker å teste ut. Neste skritt er å utføre forsøk som kan avsløre om hypotesen er gal. Det kalles å falsifisere hypotesen. Hvis forskeren ikke greier å falsifisere en hypotese, kan den vise seg å være riktig. De beskriver forsøket og resultatene for andre forskere, slik at de kan kritisere forsøket, og etterprøve resultatene, som kanskje forsterker resultatet eller falsifiserer det.

Oppgave 5. Hva menes med ordene ”produkt og prosess” i overskriften til kapittelet? - Uten naturvitenskap og vitenskap generelt hadde vi ikke hatt de mange godene e vi har i vår tid. Ting som oppvaskmaskin og data hadde ikke vært oppfunnet dersom ingen hadde forsket på dette og oppdaget strøm for eksempel. Data og strøm er produkter som er blitt til ved vitenskapelige prosesser som gjorde at vi fikk nye kunnskaper om hvordan vi kan produsere strøm. //OH: Det er et godt svar. Fint at du finner eksempler.//

=Minieksamen side 18=

Oppgave 1. Hvilke informasjonskilder vil du oppsøke hvis du skal sette deg inn i et forskningsområde? - Jeg ville først sjekket internett og se hva de har skreve om der. Etter det ville jeg sjekket bøker, tidsskrifter, blader og kanskje mennesker som vet noe om temaet. //OH: Det er også mange fagbøker som dekker det en trenger å vite. Seriøse kilder er viktig å finne for ny kunnskap.//

Oppgave 2. Hva bør vi passe på når vi leser eller hører om vitenskaplige resultater gjennom media? - Det er ikke sikkert at journalisten som skrev om det vitenskaplige resultatet har nok kunnskaper til å forstå hva forsøket gikk ut på. De kan oppfatte det feil eller formidle det feil slik at vi som er lyttere eller lesere, kan får feil oppfatning av resultatet. En annen ting kan være at media leter etter konfliktsstoff, og vil ha fagpersoner, politikere eller andre folk til å uttale seg mot hverandre og dermed skaper god underholdning.

=Minieksamen side 25=

Oppgave 1. Hva er viktig når man skal undersøke betydningen av ulike parametre i et forsøk? - I starten må man utforske hva man tror kan ha en betydning. Parametrene skal prøves ut etter at de har blitt identifisert, og da må vi variere en og en parameter systematisk og holde de andre parameterne konstant.

Oppgave 2. Hvis usikkerheten ved å måle tiden med stoppeklokke er fire tidels sekunder, hva blir da den relative usikkerheten ved tidsmåling på en 60-meter i friidrett? - Ved start og stopp vil det bli en usikkerhet fordi man selv må trykke ned en bryter eller lignende. Det kan fort bli et halvt sekund usikkerhet ved både stopp og start. //OH: Det er viktig du nevner både start og stopp!//

Oppgave 3. På hvilke måter forteller en elevs forsøksrapporter i naturfag noe om elevens arbeid, forståelse og faglige nivå? - Eleven kan bruke fagord og ordlegge seg slik at setningene i rapporten forteller om logisk tankegang, refleksjon og vurderingsevne.