Karoline

 ** Minieksamen side 1h30 **** neske og stråling møtes ** Stråling kommer fra skyerne 1. Hvorfor kalles radioaktiv stråling også ioniserende stråling? Fordi den radioaktive strålingen har nemlig nok energi til å slå løs elektroner fra atomer og molekyler, slik at de blir til ioner, det vil si elektrisk ladde partikler.

2. På hvilke måter kan ioniserende stråling skade levende celler og DNA? Når ioniserende stråling trenger inn i kroppen vår og har ulik virkning på cellene. Viktige molekyler i cellene vil kunne bli skadd. Denne skadde cellen kan enten repareres til å bli frisk, utvikle celle med DNA- feil som fører til kreftceller eller kan cellen bare dø. Det kalles en akutt stråleskade. Ioniserende stråling brukes til behandling av kreft og hindrer kreftcellene til å vokse videre.

3. Hvilke konsekvenser kan ioniserende stråling ha i kroppen? Kreftceller vokser frem.

4. Hvilke sammenhenger er det mellom stråledose og stråleskade? Stråledosene skal være så små som mulig for å unngå stråleskader.

5. Hvordan kunne Tsjernobyl- ulykken skape radioaktiv stråling i Norge? Fordi på grunn av vindretningen og nedbøren var Norge det landet utenom det gamle Sovjetunionen som mottok mest radioaktivt nedfall eller ulykken.

** Minieksamen side 127 ** 1. Beskriv gjennomtrengeligheten til de tre typene av naturlig radioaktiv stråling. - Alfastråling, når bare noen få cm i luft og stanser av klær og tynt papir. - Betastråling, når bare noen få meter i luften og går gjennom klær og hud. - Gammastråling, går gjennom menneske og er lett og måle. Samme egenskap som røntgenstråling.
 * Måling av stråling – Hva tallene forteller **

2. Hva mener vi med begrepet halveringstid? Tiden det tar før halvdelen av en viss mengde radioaktive kjerner er omdannet til andre kjerner. Lar seg ikke påvirke av noe som helst. Halveringstiden til et radioaktivt stoff angir den tiden det tar før halvparten av alle atomkjernene i stoffet har desintegrert.

3. Hva mener vi med aktiviteten til en radioaktiv kilde? Fordi det hele tiden blir færre atomer som kan sende ut stråling, avtar strålingen eller aktiviteten fra det radioaktive stoffet i sammme takt som antallet atomer.

4. Hvordan kan målingene av radioaktivitet brukes til å aldersbestemme organisk materiale? Fordi radioaktive isotoper kan brukes til å bestemme alderen til rester av dyr og planter. Dette gjøres ved hjelp av karbon-14. Ved å måle innholdet av karbon- 14 i restene som blir funnet kan de sammenliknes med tilsvarende levende organismer. Den karbonisotopen er radioaktiv, og halveringstiden er omtrent 5730 år. Etter 11460 år vil mengden være redusert til en firedel.

5. Hvilke måleenheter har vi for radioaktiv stråling, og hva måler de? Greiger- Muller- teller eller GM- rør måles radioaktiv stråling med og måleenheten kalles becquerel (Bq). Stråledosen forteller hvor stor energimengde som blir avsatt i kroppsvevet vårt.

6. Hva er den største strålingskilden for de fleste av oss som bor i Norge? Bakgrunnstråling, radongass. Strålingen reduseres med å støpe en grunnmur med tett såle ned mot bakken. God ventilasjon i kjelleren og sørge for å ha et tett skille mellom kjelleren og rommene over er også vikrig.

** Oppgaver side 142- 144 **
 * Måling av stråling **

I artikkelen får han frem hvor lang tid halveringstiden egentlig tar. Technetium-99 er helt borte om 426000 år. Han skriver også at det er noe mennesket har skapt så vi kan takke oss selv for all radioaktiviteten.
 * 4.25 Kommenter lederartikkelen som stod i Dagbladet for noen år tilbake. **

2,5 g igjen i steinen (20/2, 10/2, 5/2= 2,5)
 * 4.26 En stein inneholder 20 g av et radioaktivt stoff. Hvor mye av det radioaktive stoffet er igjen i steinen etter 3 minutter hvis halveringstiden for stoffet er 1 minutt? **

Når vi skal angi hvor stor aktiviteten til en radioaktiv kilde er, bruker vi måleenheten becquerel (Bq). Hvis vi skal måle hvilken virkning strålingen har på oss mennesker, bruker vi måleenheten gray (Gy). Millisievert (mSv) er en svært liten måleenhet, mens sievert (Sv)er en svært stor enhet.
 * 4.31 Fyll inn de to mest brukte måleenhetene for radioaktivitet: **

Det er små doser stråling som en blir utsatt for hele tiden. Det er stråling som har vært der til alle tider, og som alle levende organismer er utsatt for. Radongass som finnes i jordskorpa, medisinsk bruk, berggrunn, byggematerialer, kroppen og kosmisk stråling er former for bakgrunnsstråling.
 * 4.32 Hva mener vi med ”bakgrunnsstrålingen”? **

** Biologisk virkning **

Fordi den radioaktive strålingen har nemlig nok energi til å slå løs elektroner fra atomer og molekyler, slik at de blir til ioner, det vil si elektrisk ladde partikler. Det kan skade cellene i kroppen og uønskede reaksjoner oppstår. Cellene kan dø eller skades og føres ofte til kreft.
 * 4.34 **
 * a) Radioaktiv stråling kalles også ioniserende stråling. Hva er grunnen til det? **
 * b) Hva kan skje med cellene i kroppen når de blir utsatt for ioniserende stråling? **

4 stråler som skader celler.
 * 4.35 Radioaktive stoffer må brukes med forsiktighet fordi de gir fra seg **

** Radioaktiv stråling - ustabile atomkjerner ** 1. Hvilke type naturlig radioaktiv stråling finnes? Alfa-, beta-, og gammastråling
 * Minieksamen side 120 **

2. Hvordan oppstår radioaktiv stråling? Radioaktiv stråling oppstår når det skjer en forandring i atomkjernen. Den blir ustabil og faller fra hverandre hvis den er i ”ubalanse”.

3. Beskriv hva som skjer ved utsendelse av alfa-, beta-, og gammastråling? Alfa-, beta-, og gammastråling er de tre typene radioaktiv stråling som finnes i naturen, og som oppstår når atomkjernen desintegrerer av seg selv. - Alfastrålene er heliumkjerner, blir dannet et nytt grunnstoffatom med lavere atomnummer enn den opprinnelige. - Betastrålene er elektroner med stor hastighet, et nøytron i kjernen blir først omdannet til et proton og et elektron. Det dannes også en bitteliten nøytral partikkel. Deretter sendes elektronet ut med stor fart. Kjernen som blir igjen, inneholder da et proton mer enn tidligere, og det blir dannet et grunnstoffatom med høyere atomnummer enn den opprinnelige kjernen. - Gammastråling er energirik elektromagnetisk stråling med svært stor energi. Når en atomkjerne har sendt ut en alfapartikkel eller betapartikkel, der det som om protonene og nøytronene som er igjen i kjernen, må finne nye plasser. Energien de gir fra seg når de ”faller på plass” i kjernen. Vanligvis sendes det ut gammastråling i forbindelse med alfa- eller betastråling.

Alfastråling har minst gjennomstrålingsevne, mens gammastråling har størst.

4. Hva menes med begrepet radioaktiv serie? Radioaktiv serie er betegnelse på en sekvens av grunnstoffer som dannes ved at en radioaktiv kjerne sender ut en alfa- eller en betapartikkel og danner en ny radioaktiv kjerne, osv. Inntil prosessen stanser med en stabil atomkjerne. En rekke av ustabile atomer kalles radioaktiv serie.

** Oppgaver side 241-242 **
 * Den strålende sola **

2 Ozonmolekylet består av tre oksygenatomer. 5 På soldager ,ed lite ozon kan vi bli ekstra solbrent. 6 Ozonlaget svekkes på grunn av CO2- utslipp fra fossile energikilder (kull, olje og naturgass)
 * 4.14 Hvilke påstander om ozon er riktig? **

Mens sollyset inneholder all synlige farger i blanding, og framstår som hvitt for våre øyne, inneholder nordlyset bare visse spesielle farger. Dette kommer av at nordlyset skapes gjennom lysutsendelser fra atomer og ioner i atmosfæren når disse blir truffet av partikler i solvinden. Atmosfæren består nesten utelukkende av nitrogen og oksygen og det blir derfor disse atomenes spesielle egenskaper som bestemmer fargeutsendelsen. Figuren viser nordlysfargene med angivelse av hvilke atomer og ioner som sender dem ut.
 * 4.16 Finn bilder av nordlys på Internett. Hvilke ulike farger kan nordlyset ha? **

** Radioaktiv stråling ** De kalles Alfa-, beta-, og gammastråling og består av elektron, proton og nøytron. Ustabile atomkjerner. Alfastråling er negativt ladd og betastråling er positivt ladd.
 * 4.18 a) Det finnes tre typer radioaktiv stråling i naturen. Hva kalles de, og hva består de av? **
 * b) Noen typer radioaktiv stråling er elektrisk ladd. Hvilke er de? **

3 når kjernen i et atom er ustabil og sprekker
 * 4.19 Denne forklaringen er riktig. **

** Den strålende sola ** 1. Beskriv strålingskurven fra sola. Strålingskurven er veldig intens fra 200-800 nm. Det gjelder både solspekteret utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten. Til lengre bølgelengden blir desto mindre blir intensiteten. Solspekteret består av UV-stråling, synlig lys og infrarød stråling.
 * Minieksamen side 115 **

2. Hvilke forskjeller er det mellom solstrålingen utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten? Mesteparten av UV-C strålingen og en del av UV-B strålingen stoppes av ozon i atmosfæren, i et område som ligger 15-20 km over bakken. Dette området kalles ozonlaget.

3. Beskriv prosessen der UV- strålingen fra sola absorberes i ozonlaget. I atmosfæren blir ozon dannet og brutt ned gjennom en kjemisk likevekt mellom ozon og oksygen.

4. Hvilke endringer har skjedd i ozonlaget de siste årene, og hva kommer endringene av? Det er slått fast at produksjonen av ozon i atmosfæren er mindre de siste 30-40 årene. Mengden ozon i atmosfæren varierer både med årstiden, hvor en befinner seg, gassutslipp fra vulkanutbrudd og ulike værforhold.Forskere mener at hovedårsaken til reduksjonen i ozonlaget er menneskets utsipp av organiske klor- og bromforbindelser.

5. Hvordan oppstår nordlys? Nordlys oppstår når elektroner, protoner og andre elektrisk ladde partikler fra solvinden kommer inn i jordas atmosfære og kolliderer med gassmolekyler 100-300 km oppe i atmosfæren. Elektroner i gassmolekylene løftes opp i høyere nivåer, og når de hopper tilbake, sendes det ut energi i form av lys.

6. Hvorfor han Norge en framtredende plass i internasjonal nordlysforskning? Det er fordi Norge har gode muligheter til å observere nordlyset i forhold til de andre landene. Hyppigheten for nordlys er hver eneste klare natt i Nord- Norge.

** Elektromagnetisk stråling **
 * Minieksamen side 111 **

1. Hva mener vi med begrepene bølgelengde og frekvens? Bølgelengde er avstanden mellom to bølgetopper. Med frekvensen til en bølge mener vi antall svingninger bølgen gjør per sekund.

2. Hvordan er sammenhengen mellom bølgelengden og energien til en bølge? Jo mindre bølgelengden til strålingen, desto høyere er energien.

3. Hvordan oppstår elektromagnetiske bølger? Elektromagnetiske bølger oppstår når elektriske landinger svinger fram og tilbake.

4. Hva mener vi med emisjonsspekteret til et stoff, og hvordan kan et slikt spekter brukes? Emisjon betyr å ”sende ut”. Alle stoffer sender ut stråling med bølgelengder som er karakteristisk for energiovergangene i atomer og molekyler i akkurat det stoffet. Vi kan finne ut hvilket stoff vi har med å gjøre og emisjonspektre kalles også ”stoffenes fingeravtrykk”.

5. Hvilke seks hovedområder deles det elektromagnetiske spekteret inn i? Det elektromagnetiske spekteret deles inn i hovedområdene radiostråling, infrarød stråling, synlig lys, UV- stråling, røntgenstråling og gammastråling.

6. Hvilke bølgelengder har synlig lys? Hvorfor de det akkurat disse bølgelengdene vi kan se? Synlig lys har en bølgelengde mellom 400-800 nm, 10-7 Det er på grunn av øyet vi kan se strålingen fra sola. Den sender ut ulike bølgelengder som infrarød stråling, synlig lys og ultrafiolett stråling. Derfor har både mennesker og dyr fått øyner som er godt tilpasset sollyset.

2 BF, 3 CG, 4 DH
 * Oppgaver side 240 **
 * Elektromagnetisk stråling **
 * 4.1 I figuren er det merket av forskjellige punkter på en bølge. Hvilke av disse tilsvarer en bølgelengde. **

Lyshastigheten i luftrom er 300 000 km/s
 * 4.2 a) Hva er lysets hastighet i luftrom? **

**b) Lyest bruker omtrent 2,6 sekunder fra jorda til månen og tilbake. Hvor langt er det fra jorda til månen?** Avstanden mellom Jorda og Månen varierer mellom 356 000 og 406 000 km

4 ”Trinnhøyden” mellom elektronskallene varierer fra grunnstoff til grunnstoff.
 * 4.3 Hvordan forklarer vi at alle grunnstoffer sender ut stråling med bølgelengder og energier som er karakteristisk for akkurat det stoffet? **

Fordi mikrobølgene trenger inn i vannet og fettet i maten og varmer maten opp innenfra.
 * 4.5 Når vi varmer opp en tallerken middagsmat i mikrobølgeovnen, blir maten varm selv om lufta inni ovnen ikke er varmere enn lufta utenfor. Hvordan er dette mulig? **

Ozonlaget i atmosfæren absorberer/filtrerer de mest kortbølgede UV- strålene(UV-C-),som inneholder mest energi. Likevel er strålingen sterk nok til å kunne føre til skade. Særlig bør du være forsiktig dersom du befinner deg i et område med snø eller ved sjøen. De siste årene har ozonlaget blitt svekket.
 * 4.6 På hvilken måte blir vi som lever på jorda, beskyttet av atmosfæren mot den ultrafiolette strålingen fra sola? **

1Skitur i overskyet vær uten solkrem, litt brun 2 Vinduet på kjøkkenet, ikke brun 3 Skitur i solskinn med solfaktor 6, veldig brun
 * 4.7 a) Hvem av personene nedenfor tror du har størst sjanse for å bli brun? Er det noen som ikke blir brune? **

1 Skitur i overskyet vær uten briller, stor fare 2 Skitur i overskyet vær med vanlige briller, liten fare 3 Skitur i solskinnsvær med solbriller med små glass, veldig liten fare
 * b) Hvem av personene nedenfor er i størst fare for å bli snøblind? For hvem av dem er faren minst? **

**Genteknologi på mennesker**
 * Minieksamen side 295**

1. Hva er en gentest? En gentest er en undersøkelse av DNA, som oftes for å påvise om individet har bestemte arveanlegg, eller om det har gener som kan føre til bestemte sykdommer.

2. Hva er genterapi? Genterapie er å overføre gener for å helbrede sykdom som skyldes genfeil, eller for å påvirke biologiske funksjoner. Et eksempel kan være doping, hvor en utøver blir tilført eller får endret gener som kan forberede idrettsprestasjoner. Vist genet går inn på feil sted, kan det føre til utvikling av kreft.

3. Hva er stamceller, og hvor finner vi slike celler? Stamceller er uspesialiserte celler som kan gi opphav til nye, spesialiserte celler. Slike celler finner vi: • fra en blastocyst, det vil si en hul ball av celler som er utviklet fra et befruktet egg etter fem-seks dager • fra aborterte fostre • fra navlestrengsblod • fra beinmarg

4. Forklar hva kloning er. Kloning er en genetisk kopi av et annet individ/ organisme, celle eller et DNA- molekyl. Kloning er en valig måte å skaffe seg nye planter på i hagebruket. Når en tar stikklinger fra for eksempel urten //Mynte//, og stikker den ned i våt jord gror en lik plante opp igjen. Sauen Dolly var det første klonede dyret. Andre husdyr har i ettertid også blitt klonet men det va Dolly som fikk størs oppmerksomhet.

5. Hva skiller reproduktiv og terapeutisk kloning? Reproduktiv kloning er å reprodusere et levende vesen slik at det blir en genetisk kopi av det individet arvestoffet er hentet fra. Terapeutisk kloning er å lange stamceller som brukes til behandling.

6. Hva er prøverørsbefruktning? Prøverørsbefrukting en noe en hjelpemetode som kan hjelpe par som ikke kan få barn på naturlig vis. Ett eller flere egg blir tatt ut fra kvinnens livmor og befrukter det med mannens sæd i et reagensrør på laboratoriet. Eggene befruktes og dyrkes noen dager for å se om befrukningen var vellykket, og om celledelingen starter. Dersom dette har skjedd kan ett eller flere av de befruktede eggene settes inn i livmoren igjen, hvor de kan utvikle seg gjennom et helt vanlig svangerskap. Det finnes mange ulike prøverørsbehandlinger. Gå inn på [|www.fertility.no] for å lære mer.

7. Hva er genetiske fingeravtrykk, og hva kan de brukes til? Genetiske fingeravtrykk er et stykke av DNA- et. Et hårstrå, spytt, blodflekk eller sædrester er mange av de ulike avtrykkene. Genetiske fingeravtrykk benyttes til å identifisere.Et DNA-register inneholder genetiske fingeravtrykk fra personer som er dømt i alvorlige voldssaker, eller fra biologiske spor funnet på åstedet for en forbrytelse.

8. Hva er forskjellen på kvantitative og kvalitative egenskaper når vi snakker om arv?
 * Kvantitative egenskaper kaller vi ”enten-eller- egenskapene”.** De er ofte styrt av ett eller noen få gener, og miljøet har liten innvirkning på disse egenskapene.Hos planter kan dette være farge og på dyr kan det være horn eller farge på pelsen.
 * Kvalitative egenskaper kaller vi ”mengdeegenskapene”.** De er bestemt av et stort antall ganer som alle gir et lite bidrag, og som sammenlagt gir en egenskap. Hos mennesker kan dette være kroppsvekt og hos storfe kan dette være melkemengde og kjøttkvalitet. Miljøet kan bidra mye til kvantitative egenskaper.

**Genteknologi og matforsyning**
 * Minieksamen side 285**

1. Hva er en mutasjon? En mutasjon er en forandring i genomet, arvestoffet hos et individ. Det finnes to ulike mutasjoner.Kromosommutasjon som er en forandring i hele eller deler av kromosomet hvor et stykke kan være tatt bort eller lagt til. Genmutasjon er en forandring i hele eller deler av genet i baserekkefølgen.

2. Hvilke ytre påvirkninger kan øke hyppigheten av mutasjoner? Ytre påvirkninger som ioniserende stråling, giftstoffer, kjemikalier og tobakk kan øke hyppigheten.

3. Hva er genspleising/rekombinant DNA- teknologi? Det er når man bruker en bestemt baserekkefølge og ”klipper ut” et stykke av DNA for å så sette dette stykket inn i et DNA- molekyl fra en annen organisme.

4. Hva er et rekombinant plasmid? En rekombinant plasmid er en bakteriecelle som kan åpnes opp og en ny DNA- bit kan limes inn i åpningen.

5. Hva er en genmodifisert bakterie? Det er en bakterie som har fått forandret sitt DNA eller blitt tilført gen fra en annen organisme ved hjelp av genteknologi. Da blir bakterien mer motstansdyktig.

6. Hva er GMO- mat? Nevn noen genmodifiserte landbruksprodukter. Er matvarer som er framstilt ved hjelp av planter, dyr eller bakterier som har fått endret egenskapene sine ved genteknologi. Oljeraps, Bt- mais og andre Bt- planter.

7. Hvorfor er norske myndigheter skeptiske til genmodifisert mat? De er skeptiske på grunn av hvilke helse- og miljøkonsekvenser det kan gi. Norske forskere stiller masse spørsmål til å spise GMO- mat og myndighetene stiller strenge krav for å tillate GMO- mat produsert og solgt i Norge. For å gå inn på detaljer kan det hende at enkelte infeksjonssykdommer ikke kan behandles på grunn av at motstandsdyktige gener kan overføres gjennom tarmen fra planter til mennesker og dyr. Et annet spørsmål er om nye gener i matplantene kan endre matens innhold av næringsstoffer, og om planten kan produsere uønskede stoffer som kan fremkalle allergier. Derfor bygger norske myndigheter på prinsippet ”føre-var” for å hindre at dette kanskje kan skje.


 * Oppgaver side 299**

Mutasjoner oppstår ofte med ytre påvirkninger som ioniserende stråling og giftstoffer i enkelte kjemikalier. Kromosommutasjon kan oppstå gjennom ultrafiolett stråling som kan komme gjennom hudkreft. Røntgenstråling kan forårsake same skade som UV- strålene men forskere og leger mener at nytten er større en risikoen. Røyking kan også øke takten av mutasjoner. En genmutasjon er en forandring i ett enkelt gen som kan være blødersykdommen.
 * 8.15 Hvordan kan mutasjoner oppstå? (se også kapittel 4!)**

Den første metoden er ”klippeenzymer” og ”limeensymer” og den andre er rekombinert plasmid.
 * 8.17 Beskriv to metoder for å føre gener inn i en celle.**

Den viktigste grunnen er faren for miljøeffekter.
 * 8.18 Hva er den viktigste grunnen til at det er forbudt å dyrke genmodifisdert oljeraps i Norge?**

Bt. maisen gjør slik at skadeinsekter som prøver å spise maisplanten dør. Det er fordi Bt- genet har ved hjelp av larvens egne fordøyelsessystemer produsert et krystallprotein etter at det er komt ned i magen. Larven føler seg uvel og slutter å spise.
 * 8.19 Hvordan fungerer Bt- mais ovenfor skadeinsekter?**

D Gener har vi nok av i allerede eksisterende matproduksjon.
 * 8.21 Motstanden i Norge mot genmodifisert mat er delvis basert på følgende:**

** Genetisk kode og proteinsyntese ** 1. Hva er et kromosom? Et kromosom er et DNA- molekyl som er kveilet opp på et rammeverk av proteiner. //OH: Kort og grei forklaring! Bruk gjerne tid på å utdjupa svar.//
 * Minieksamen side 277 **

2. Gi en kortfattet beskrivelse av DNA- molekylet. DNA- molekylet er en spiralsnodd stige. Det inneholder en kjede av sukker (S) og forfatmolekyler (P). Hvert trinn i stigen er to baser. Kjemiske bindinger mellom to og to baser holder spiralen sammen. Til hvert sukkermolekyl er det bundet spesielle molekyler. Det finnes fire baser: Adenin (A), tymin (T), guanin (G) og cytosin (C). //OH: De fire basene er også komplementære, dvs. de kobler sammen bare to og to. Det er viktig for sammensetningen av aminosyrer til proteiner.//

3. Hva er en triplettkode, og hva er det en kode for? En triplettkode er den genetiske koden. Den genetiske koden er en rekkefølge av tre og tre baser i DNA- molekylet. Rekkefølgen av triplettkodene bestemmer rekkefølgen av aminosyrer i et protein.

4. Hvorfor er proteiner så viktige i levende organismer? Proteiner er viktige fordi de er byggestoff og de har mange oppgaver. Både i bestandelse av hud, hår, knokler og muskler trenger protein. Enzymer og hormoner kan også være protein og de er viktige for at cellen skal fungere.

5. Nevn de tre hovedtrinnene i proteinsyntesen. 1. Kopiering av genet, er en kopi av genet lages og sendes ut av cellekjernen til cytoplasma. 2. Innhenting av aminosyrer, ingredienser hentes i cytoplasma. 3. Sammensetning av aminosyrer til et protein, i den riktige rekkefølgen.

6. Hva er hensikten med genkartlegging? For å finne fram til de forskjelling genene og plassere dem på riktig sted på hvert av våre 23 kromosompar.

7. Hva er et genom? Er betegnelsen på alt DNA i en organisme. //OH: The [|human genome project] er nå ferdig og har kartlagt hele oppbygningen av DNA hos mennesker. Kikk litt på det!//


 * Oppgaver side 298 - 299**

DNA- molekylene finnes inne i cellekjernen og hovedoppgaven er å: · Kontrollere den løpende aktiviteten i cellen · Kontrollere den vanlige celledelingen · Kontrollere dannelse av kjønnsceller og overføre en kopi av seg selv til et nytt individ, når kjønnsceller smelter sammen ved formering.
 * 8.7 Hvor i cellen finnes DNA- molekylene, og hvilke hovedoppgaver har de?**

Se tegning i den lilla arkivpermen under naturfag.
 * 8.10 Lag din egen tegning av DNA- molekylet og sett navn på bygningstrekkene.**

a) Aminosyre byggestein i proteiner b) Dominant betegnelse på et gen så må være homozygot for å få fram sin egenskap c) DNA et spiralformet molekyl som inneholder gener d) Gen består av proteiner og DNA e) Genspleising sammenføyning av DNA fra to ulike organismer f) Klippeenzym et protein som har evnen til å dele et DNA molekyl på et bestemt sted g) Kromosom inneholder oppskriften på et protein h) Limeenzym et protein som kan sammenføye to ender av DNA i) mRNA et molekyl som fører den genetiske koden fra hjernen til cytoplasma j) Mutasjon en forandring i et gen eller et kromosom k) Recessivt et gen som får fram sin egenskap selv om individet er heterozygot l) Ribosom ligger i cytoplasma og er et sted for proteinproduksjon
 * 8.13 Nedenfor ser du noen begreper og forklaringer innenfor arv og proteinsyntese. Koble sammen et begrep(bokstav) med en forklaring (tall) slik at det blir riktig**

Fordi forskere ønsker å være først ute med å presentere kartleggingen av et genom når det gjelder forskningstidskrift. Det finnes mange muligheter innenfor medisin når det gjelder å finne sykdomsgener hos mennesker, dyr og planter. Kanskje en gang i fremtiden at det går ann og ”forbedre” sykdomsgener, slik at sykdommen blir borte eller ikke bryter ut. Mulighetene er også store til fortjeneste for legemiddelfirmaer. Mange ganger sikrer de seg enerett (patent) til å utnytte spesielle gener eller proteiner.
 * 8.14 Hva kan forklare at så mange institusjoner engasjerer seg i genomforskningen?**

**Tradisjonell avl og nedarving** 1. Hva er tradisjonell bioteknologi, og hva er moderne bioteknologi? Tradisjonell bioteknologi har en historie som strekker seg tusenvis av år tilbake i tid. Moderne bioteknologi også kaldt genteknologi har gjennomgått en utrolig utvikling de siste 10 årene. //OH: Bra! , ofte er det en fordel å vise med eksempler hva du tenker på som i neste spørsmål.//
 * Minieksamen side 270 **

2. Nevn noen produkter fra tradisjonell bioteknologi. Produkter som øl, vin og brød, framstilt ved gjæringsprosesser.

3. Hva går utvalgsmetoden ut på? Utvalgsmetoden går på at bøndene har i tidens løp foretatt ulike valg. De har plukket ut individer med ønskede egenskaper som grunnlag for nye generasjoner. Dette kalles avl.

4. Hvem lanserte begrepet naturlig utvalg, og hva innebærer det? Det var Charles Darwin. Naturlig utvalg er en naturlig prosess som resulterer i at de best tilpassede individer overlever, og de som er dårligst tilpasset miljøforholdene, ikke overlever. //OH: Eller at de blir sjeldnere - de blir gjerne ikke helt borte.//

5. Hvem er arvelærens ”far”? Hva slags studier lå til grunn for hans lære? Gregor Mendel studerte i en klosterhage i byen Brno rundt 1860. Han studerte hageerter, som hadde egenskaper som var gunstige å studere pga. arvefaktorer.

6. Hva er dominant arv? Forklar hvordan to planter som har gule erter, kan få avkom med grønne erter. Ved dominant arv er et gen nok til å få den dominante egenskapen. For at recessive gener skal komme til uttrykk, må genet for en recessive egenskapen foreligge i ”dobbel dose”. To planter som har gule erter kan gjerne få avkom med grønne erter i senere generasjon pga arv. Dersom det foreligger 2 vikende (gg) egenskaper blir erten grønn. //OH: Bra!//


 * Oppgaver side 298**

Det ble lagt mest vekt på om kornet hadde mange frø per plante, størrelsen, styrken i strået og plantens evne til å tåle tørke og insektangrep. Når det gjaldt husdyrene ble de villeste dyra slaktes og de rolige ble beholdt. De plukket ut de dyra som var friske, roligere med mye kjøtt og god kvalitet på pels og skinn.
 * 8.1** **Hvilke egenskaper ble mest trolig lagt vekt på ved utvalg av kornplanter i tidligere tider? Hva var viktig ved utvalg av husdyr?**


 * 8.3 Studer tabellen og avgjør hvilke påstander som kan være riktige:**
 * **Dominant egenskap** || **Recessiv egenskap** ||
 * Frisk || Føllings sykdom ||
 * Brune øyne || Blå øyne ||
 * Frisk || Psoriasis ||
 * Fri øreflipp || Fri øreflipp mangler ||


 * A** En mann med Føllings sykdom og en normal kvinne får tre barn som alle er normale. **Riktig**
 * B** I en familie har alle brune øyne, men på et slektstreff viser det seg at to av besteforeldrene har blå øyne. **Riktig**
 * C** To friske foreldre får et barn med psoriasis. **Riktig**
 * D** To foreldre som begge mangler øreflipp, får to barn uten øreflipp og ett barn med øreflipp. **Galt**

B 23
 * 8.5 Hvis antall kromosomer i en kroppscelle hos menneske er 46, så er antallet kromosomer i en sædcelle vanligvis?**

A yoghurt
 * 8.6 Hvilket produkt er laget ved hjelp av bakterier?**

**Avling**

- friske - fruktbare - god melkeproduksjon - god kjøttkvalitet - funksjonelt jur - god tilvekst
 * 1. Hvilke mål har vi for storfe – ku?**

- god arbeids og trafikkjøring - god atferd på stall og godt lynne - velansatt hals med god nakke og skulder - harmonisk kropp - god bevegelighet
 * 2. Hvilke mål har vi for fjordhesten?**

- størst avling - tidlig/sen avling - god stråstyrke - motstansdyktig mot sykdommer - næringsinnhold OH:Gode mål for avlen er viktig for alle husdyr / planter landbruket har. Bra!
 * 3. Hvilke mål har vi for korn i Norge?**

Gi noen eksempler på hvordan vi bruker bioteknologi - Stamcelleforskning(evne til å utvikle seg til andre celler) OH: Dette vil vi jobbe mer med.


 * Naturvitenskapens kjennetegn**
 * Minieksamen side 16**

1. Hva kjennetegner det vi kaller naturvitenskapelig arbeidsmåte? Det å gjøre systematiske undersøkelser, observere hva som skjer og tolke resultatene. Systematiske eksprimenter, spesielt utstyr og presise måleinstrumenter.

2. Hva mener vi med den vitenskaplige metode? Vi mener at det først liger en eksisterende teori/observasjon til rette. Når en ny variant av en teori foreslås, forsøker forskerne å lage hypotese/eksperimenter som kan avsløre om denne er feil eller riktig.

3. Hva er forskjellen på en hypotese og en teori? Forskjellen er at en hypotese er en klassifisert gjetning eller antakelse. En teori derimot er en litt usikker antakelse men som i naturvitenskapen er en grunnlegende beskrivelse som det er stor grad enighet om. //OH: Når et emne har modnet og blitt en teori er det mye enighet og sikkerhet knyttet til resultatene. Fortsatt kan alle teorier på ny undersøkes og endres i lys av ny kunnskap.//

4. Nevn eksempler på hvordan naturvitere kvalitetssikrer forskningen sin. Forskingsresultatene kvaletetsikres gjennom blant annet kritisk valg av metode, toliking av resultater og diskusjon mellom forskere.

5. Hva menes med ordene ”produkt og prosess” i overskriften til kapittelet? Med disse ordenene menes det at vi hele tiden finner nye produkt som vi må finne ut et bestemt resultat. Både gjennom arbeidsoperasjoner og en tankemessig utvikling. Derfor utvikles og læres det nye ting hele tiden.

1. Hvilke informasjonskilder vil du oppsøke hvis du skal sette deg inn i et forskningsområde? Forskningstidskriftene, store institusjoner(bøker, hefter, rapporter og brosjyrer) og Internett.
 * Vitenskapsblikket **
 * Minieksamen side 18 **

2. Hva bør vi passe på når vi leser eller hører om vitenskaplige resultater gjennom media? Vi må passe godt på når vi leser og hører om vitenskaplige resultater i aviser, radio eller TV fordi journalister forståelse av naturvitenskap varierer. De spisser kun ut en liten del av resultatet og fokuserer på den. Bildet som skal formidles blir ofte misvisende eller galt.

1. Hva er viktig når men skal undersøke betydningen av ulike parametre i et forsøk? Det er viktig at bare en parameter varieres av gangen. F. eks. lys, årstid, vann.
 * Naturfag kart og kompass **
 * Minieksamen side 25 **

2. Hvis usikkerheten ved å måle tiden med stoppeklokke er fire tidels sekunder, hva blir da den relative usikkerheten ved tidsmåling på en 60 – meter i friidrett? Den relative usikkerheten ved tidsmålingen kan bli ganske stor. Det kan være feil på måleapparatet eller at vi kan lese av feil. //OH: Slike problem dukker ofte opp når vi jobber med naturfaget. Og hvor mange "gjeldende siffer" skal et måleresultat ha?//

3. På hvilke måter forteller en elevs forsøksrapporter i naturfag noe om elevens arbeid, forståelse og faglige nivå? Gjennom forsøk og lese rapporter får eleven en større evne til å formidle naturfaglige begreper som arbeidsmåter, observasjoner og metoder. Språket og setningene i rapporten forteller om, logisk tankegang, refleksjon og vurderingsevne.