Nina

Minieksamen S. 115

**1.****Beskriv strålingskurven fra sola.** - strålingskurven til sola beskriver hvor sterk stråling sola gir fra seg på de forskjellige bølgelengdene, både utenfor jordas atmosfære og ved jordoverflaten. Den elektromagnetiske strålingen fra sola består hovedsakelig av infrarød stråling, synlig lys og ultrafiolett stråling. UV – stråling i området 200 – 400nm blir helt absorbert i atmosfæren. **2.****Hvilke forskjeller er det mellom solstrålingen utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten?** - Solstrålingen utenfor atmorfæren er dobbelt så sterk som på jorda. Ozonlaget sperrer for de ultrafiolette strålingene slik at mennesker og liv på jorda skal overleve. Dersom vi fjernet ozonlaget ville alt livet på jorda forsvinne for da vil den globale oppvarmingen få en smak av jorda og ødelegge livet som bor der fordi det blir for varmt til at menneskene kan leve der. **3.****Beskriv prosessen der UV – stråling fra sola absorberes i ozonlaget.** - mesteparten av UV- C – strålingen og en del av UV - B – strålingen stoppes av ozon i atmosfæren, i et område som ligger 15 – 50 km over bakken. I atmosfæren blir ozon dannet og brutt ned gjennom en kjemisk likevekt mellom ozon og oksygen, som vi kan skrive 30 opphøyd i 2 ß --> 20 opphøyd i 3.pilen mot hyre svarer til at ultrafiolette stråling splitter frie oksygenmolekyler til frie atomer, som deretter slår seg sammen med oksygenmolekyler og danner ozonmolekyler. Pilen til venstre svarer til ultrafiolett stråling også kan splitte ozonmolekylene til frie oksygenatomer og oksygenmolekyler. **4.****Hvilke endringer har skjedd i ozonlaget de siste årene, og hva kommer endringene av?** - KFK – gasser som er blitt benyttet i de forrige århundrene som drivgass i spraybokser og som kjølemiddel i kjøleskap. KFK – gassene spaltes når de kommer opp i høyere luftlag. Da dannes det frie kloratomer som bryter ned ozonlagmolekylene o stratosfæren. Disse gassene tar det lang tid og kvitte seg meg. Dersom menneske i dag er med på og redusere mengden KFK – gasser vil ozonlaget bli normalt igjen engang etter 2050. **5.****Hvordan oppstår nordlyset?** Nordlyset oppstår når partikler fra sola trekkes inn mot jordas magnetfelt. Partiklene treffer gassmolekyler i atmosfæren, slik at gassmolekyler sender ut energi i form av lys **6.****Hvorfor har Norge en framtredende** **plass i internasjonal nordlysforskning? ** - områdene på jorda der det oppstår mest nordlys, ligger langs en oval rundt den magnetiske polen. Ovalen flytter seg i løpet av døgnet og dekker de nordligste delene i Norge om natten. På grunn av Golfstrømmen er gjennomsnittstemperaturen om vinteren i kyst områdene i Nord- Norge nesten 10 grader høyere enn i for eksempel Sibir og Alaska som ligger like langt mot nord. Denne kombinasjonen gjør Troms og Finnmark til et av de gunstige områdene på jorda for nordlysobservasjonen.

Oppgaver: Den strålende sola

4.13 a) Skriv en kort forklaring på hva grafen viser.  - Den elektromagnetiske strålingen fra sola består i hovedsak av infrarøde strålinger, synlig lys og ultrafiolette strålinger. Den blå kurven viser hvor mye av strålingen fra sola som når fram til jordoverflaten. UV – stråling i området 200 – 300 nm blir helt absorbert i atmosfæren.  b) På hvilken måte viser grafen hvordan ozonlaget beskytter oss mot strålingen fra sola? - Det er mindre ultrafiolett stråling på solspekteret ved jordoverflaten. Solspekteret utenfor atmosfæren er det mer ultrafiolett strålig. Det viser at ozonlaget beskytter livet som er på jorda.

4.14 Hvilken påstand om ozonlaget er riktig? -Ozonlaget svekkes på grunn av CO2 utslipp fra fossile energikilder.

4.15 a) Hvordan oppstår nordlyset?  - Nordlyset oppstår når partikler fra sola trekkes inn mot jordas magnetfelt. Partiklene treffer gassmolekyler i atmosfæren, slik at gassmolekyler sender ut energi i form av lys.  b) Hva er sørlys? - Lysende himmelfenomener rundt sydpolen.

Kap 4 Stråling -Fascinerende, farlig og nyttig

1.Hva mener vi med begrepene bølgelengde og frekvens? -Bølgelengde er avstanden på en bølge fra ett punkt til det neste som en svinger i samme takt som for eksempel fra bølgetopp til bølgetopp. -Frekvens er antall svingninger per sekund. Dvs. antall svingninger bølgen gjør per sek. Dette måles i Hertz. 2.Hvordan er sammenhengen mellom bølgelengde og energien til en bølge? -bølger med ulik bølgelengde, har også ulik energi. En bølge med kort bølgelengde svinger raskere – har høyere frekvens – enn en bølge med lang bølgelengde. Når bølgen svinger raskere transporterer den også mest energi. Dvs at elektromagnetiske bølger har større energi jo kortere bølgelengde og høyere frekvens de har.

3.Hvordan oppstår elektromagnetiske bølger? -Elektromagnetiske bølger oppstår når elektriske ladninger svinger frem og tilbake. Jo mindre bølgelengden til strålingen er, desto høyere er energien. 4.Hva mener vi med emisjonsspekteret, og hvordan kan et slikt spekter brukes? -Spekter av lys fra en selvlysende kilde. En lysende gass har oftest er linjespekter, mens et glødende stoff har et kontinuerlig spekter. 5.Hvilke seks hovedområder deles det elektromagnetiske spekteret inn i? -Radiobølger: Radioen og mobiltelefon, mikrobølger -Infrarød stråling -Synlig lys: Laser lys -Ultrafiolett stråling: soling -Røntgenstråling -Gammastråling 6.Hvilke bølgelengder har synlig lys? Hvorfor er det akkurat disse bølgelengdene vi kan se? -Synlig lys har en bølgelengde på 400nm til 800 nm. Sola sender ut strålinger med mange ulike bølgelengder, både infrarød stråling, synlig lys og ultrafiolett stråling, dette er et resultat fra evolusjon.

Minieksamen S. 285

1)Hva er mutasjon? -Mutasjon er forandring i genomet, arvestoffet.  2)Hvilke ytre påvirkninger kan øke hyppigheten av mutasjoner? -Ytre påvirkninger som ioniserende stråling, giftstoffer i enkelte kjemikalier og tobakk kan øke takten av mutasjonenn. 3)Hva er genspleising/ rekombinant DNA- teknologi? -Genspleising eller genteknologi er teknikker som gjør det mulig å hente ut arvestoffet, finne frem til bestemte deler av det, forandre det, lage mer av det og få det til og fungere som oppskrift for proteiner i en organisme.  4)Hva er rekombinant plasmid? - Plasmider er blitt svært viktige i genteknologien fordi de kan tas ut av bakteriecellen, åpnes opp og en ny 5)Hva er genmodifisert bakterie?  - Genmodifiserte organismer er organismer som har fått forandret DNA ved hjelp av genteknologi.  6)Hva er GMO- mat? Nevn noen genmodifiserte landbruksprodukter. - Dvs. genmodifisert matvarer, matvarer som er fremstilt ved hjelp av planter, dyr eller bakterier som har fått endret egenskapene sine via genmodifisering 7)Hvorfor er norske myndigheter skeptiske til genmodifisert mat?

Kapittel 8 Bioteknologi Minieksamen S. 277

1)Hva er et kromosom? -Et kromosom er et DNA- molekyl som er kveilet opp på et rammeverk av proteiner. 2)Gi en kortfattet beskrivelse av DNA- molekylet. -Kromosomene er korte og ”lubne”, og det er de vi kan se i lysmikroskop, mens vi ikke kan se DNA- molekylene. //OH: Dei er kveila opp i fleire "nivå" og vert slik ganske store og tydelege molekyl.// 3)Hva er en tripplettkode, og hva e det en kode for? -Tripplettkoder er genetiske koder. De bestemmer kombinasjoner av tre av basene A, T, C og G i DNA- molekylet som er koder til aminosyrer. Rekkefølgen av tripplettkoden i DNA- molekylet bestemmer rekkefølgen av aminosyrer i et protein. //OH: Bra// 4)Hvorfor er proteiner så viktig for levende organismer? -proteiner utgjør mye av stoffet i cellene, og proteiner har mange oppgaver inne i cellene og i organismene som helhet. Proteiner kan være byggestoff og er blant de viktigste bestanddelene i hud, hår, knokler og muskler. 5)Nevn de tre hovedtrinnene i proteinsyntesen. -1//. Kopiering av oppskrift (genet):// en kopi av genet lages og sendes ut av cellekjernen til cytoplasma. 2. //Innhenting av ”ingredienser”:// Aminosyrer hentes i cytoplasma. 3. //Sammensetning:// Aminosyrene settes sammen i den riktige rekkefølgen til et protein. 6) Hva er hensikten med genkartlegging? - Går ut på å bestemme hvor genet er plassert på kromosomet. //OH : Med denne kunnskapen kan vi med sikkerhet si at en bestemt egenskap finnes der og der i et kromosom.// 7) Hva er gemon? - Er en betegnelse på alt DNA i en organsime.

Minieksamen side 270

1) Hva er tradisjonell bioteknologi, og hva er morderne bioteknologi? - Tradisjonell bioteknologi har en historie som strekker seg tusenvis av år tilbake i tid, mens moderne bioteknologi, også kalt //genteknologi//, har gjennomgått en utrolig utvikling de siste tiår. 1)Nevn noen produkter fra tradisjonell bioteknologi. - De klassiske eksemplene på tradisjonell bioteknologiske produkter er næringsmidler som øl, vin og brød, fremstilt ved gjøringsprosesser. 2)Hva går utvalgsmetoden ut på? - Utvalgsmetoden går ut på avl. Bøndene plukker ut dyra med de beste egenskapene og bruker dem videre. For eksempel de kuene med best melkeproduksjon, kjøttproduksjon og god fruktbarhet. Bruker de disse dyrene videre. //OH: I dag er dette satt i system som gjør at bonden får en stor avlsframgang hvert år. For gris er den 1% årlig.// 3)Hvem lanserte begrepet naturlig utvalg, og hva innebærer det? - Charles Darwin lanserte begrepet //naturlig utvalg.// Naturlig utvalg er en naturlig prosess som resulterer i at de best tilpassede individene overlever, og de som er dårligst tilpasset miljøforholdene, ikke overlever. 4)Hvem er arvelærens ”far”? Hva slags studier lå til grunn for hans lære? - Gregor Mendel var arvelærens ”far”. Han arbeidet i en klosterhage. I 1860 ga det svaret mange naturforskere lenge hadde lett etter, nemlig hvordan arven foregår. I sine studier brukte han en art, //hageerter//, som hadde egenskapene bestemt av enkeltgener, og for det andre kunne han kontrollere bestøvingen. 5)Hva er dominant arv? Forklar hvordan to planter som har gule erter, kan få avkom av grønne. - Er en arv der det er ett gen nok til å få egenskapen. Ved dominant arv er ett gen nok til å få den dominante egenskapen. For at recessive gener skal komme til utrykk må genet for den recessive egenskapen foreligge i ”dobbeldose” //OH: Bra//

Kapittel 1 Naturvitenskap – produkt og prosess

Minieksamen s 16 1)Hva kjennetegner det vi kaller naturvitenskapelig arbeidsmåte? -Det er og gjøre systematiske undersøkelser, observere hva som skjer, og tolke resultatene, er sentralt innenfor vitenskapen. Naturvitenskapen kjennetegnes særlig ved bruk av systematiske eksperimenter, spesielt utstyr og presise måleinstrumenter. 2)Hva mener vi med den vitenskapelig metode? -Ut ifra observasjon eller teori stiller forskeren opp en eller flere hypoteser som de ønsker å teste ut. En hypotese er en kvalifisert gjetning eller antakelse. Neste skritt eg å utføre forsøket som kan avsløre om hypotesen er gal. Dette kalles og //falsifisere// hypotesen .3) Hva er forskjellen på hypotese og teori? -Hypotese er en gjetning eller en antakelse som man forsøker å avbekrefte eller bekrefte. En teori er en antakelse som anses som vel underbygget i forhold til andre antakelser 4)Nevn eksempler på hvordan naturvitenskapen kvalitetssikrer forskningen sin -Når undersøkelsen er gjennomført er det viktig å tenke gjennom hva resultatene faktisk forteller, og trekke en konklusjon som står i samsvar med det. Det er også viktig og være klar over feilkilder som kan påvirke resultatene og å anslå usikkerheten i de tallene man kommer frem til. Man tenker først og fremst på menneskelige feil eller at måleinstrumentene er ødelagte. 5)Hva menes med ordene ”produkt og prosess” i overskriften av kapittelet? -produkt og prosess vil si //OH: Litt vrien denne; Produket peiker på den kunnskapen vi alt har om naturen og prosessen på det arbeidet naturvitenskapen gjør akkurat nå for å oppdage nye sider av naturen.//

Minieksamen S. 18 1)Hvilke informasjonskilder vil du oppsøke hvis du skal sette deg inn i et forskningsområdet? -nettsteder med kraftige søkemotorer og store mengder informasjon, universiteter, forskningsorganisasjoner, offentlige myndigheter og etater og store anerkjente institusjoner gir ut en rekke publikasjoner som for eksempel bøker, hefter, rapporter og brosjyrer. Skriftlige materiale fra slike institusjoner er vanlig troverdige og seriøse kilder. //OH: Bra//!  2)Hva bør vi passe på når vi leser og hører om vitenskapelige resultater gjennom media? -Ikke alle resultater stemmer eller er riktige, det kan være en hypotese. //OH: Eller lite gjennomtenkte eller funderte. Forskning skal være til å stole på.//

Minieksamen S. 25 1)Hva er viktig når man skal undersøke betydningen av ulike parametre i et forsøl. - Det er viktig og prøve dem ut. Vi må variere en og en parametre systematisk og holde alle andre parametrene konstant.  2) Hvis usikkerheten ved å måle tiden med stoppeklokke er fire tidels sekunder, hva blir da den relative usikkerheten ved tidsmåling på en 60- meter i friidrett. - Det kan være usikkerhet i begynnelsen og slutten fordi vi som trykker på knappen ikke er helt presise. Den som står med stoppeklokken klarer ikke være helt presise, det vil som regel være enten 0,4 sekunder for tidlig eller 0,4 sekunder for sent. Dette kan også skje i slutten så klokken skal stoppes. Det vil si at usikkerheten ligger på 0,8 eller 1,6 sekunder. 3) På hvilke måter forteller en elevs forsøksrapport i naturfag noe om elevens arbeid, forståelse og faglig nivå? - Det kommer jo helt an på hvordan eleven skriver, er det utfyllende og gode svar kan dette markere at eleven liker arbeidet og forstår det, skriver eleven fort og lite utfyllende viser dette at eleven ikke interesserer seg for faget og bruker minst mulig tid til det.

Minieksamen S. 202

1.Hvilken sammenheng er det mellom strålingskurven og temperaturen til n stjerne? - Temperaturen til en stjerne kan bestemmes nøyaktig ut ifra hvor strålingskurven til stjernen har en topp. Jo varmere stjernen er, desto kortere er bølgelengden der toppen ligger. Toppen ti strålingskurven fra sola ligger i det synlige området. 2.Hvilken sammenheng er det vanligvis mellom temperaturen og størrelsen til en stjerne? - jo større masse en stjerne har, desto raskere foregår nemlig funksjonsprosessen i stjernen. Dermed får den også høyere temperatur og mer blåhvit farge. Det motsatte gjelder også, liten masse betyr langsomme funksjonsprosesser, lav temperatur og rødlig farge. 3.Hvordan oppstår et absorpsjonsspekter? - absorpsjonsspekter oppstår når lys fra en lyskilde kontinuerlig spekter passerer gjennom et stoff. Spektrene fra stjerner er absorpsjonsspektre. 4.Hva mener vi med dopplereffekt? - Fenomen som gjør at bølgelengden og frekvensen til lyd- eller lysbølger avhenger av den innbyrdes hastigheten mellom observatøren og bølgekilden. 5.Hva mener vi med rødforskyvning i et stjernespekter? - Fargen i utsendt lys fra en stjerne eller en galakse beveger seg mot den røde delen av spekteret når objektet beveger seg bort fra oss. 6.Hvordan kan et rødforskyvning brukes til å beregne hastigheten en stjerne har bort fra oss? - Den amerikanske astronomen Edvard Hubbel oppdaget at det fjerne galaksene beveger seg bort fra oss. Ved og se hvor mye rødforskjøvet spektrallinjene er, kunne han også regne ut hastighetene galaksene bort fra oss.