Stine

8.1 Med korn ble det trulig lagt vekt på antall frø per plante, størrelsen på planten og styrken i strået, og muligens plante til å tåle tørke og insektsangrep. Ved utvalg av husdyr var det viktig å plukke ut de rolige, friske med mye kjøtt og god pels og skinnkvalitet.
 * Oppgaver s.298 **

8.3 Påstand A, B og C er riktige A: En mann med Føllings sykdom og en normal kvinne får 3 barn som alle er normale. B: I en familie har alle brune øyne, men på et slektstreff viser det seg at to av besteforeldrene har blå øyne. C: To friske foreldre får et barn med psoriasis.

8.5 Hvis antall kromosomer i en kroppscelle hos mennesker er 46, så er antall kromosomer i en sædcelle vanligvis 23.

8.6 Jogurt er laget ved hjelp av melkesyre bakterier.

 1) Tradisjonell bioteknologi er å utnytte husdyr og nytteplanter, og bruk av gjæringsprosesser til å lage og oppbevare næringsmidler. Denne form for bioteknologi strekker seg tusenvis av år tilbake i tid. Moderne bioteknologi kalles ofte i dag for genteknologi, og har den siste tiden hatt en stor utvikling. Denne form for bioteknologi innebær teknikker som gjør det mulig å hente ut arvestoff, finne frem til bestemte deler av det forandre det, lage mer av det og få det til og fungerer som oppskrift for proteiner i en organisme. //OH: Bra!//
 * Minieksamen s. 270 **

2)  Produkter som er kommet fra tradisjonell bioteknologi er f. eks. ·  vin og brød som kjem fra gjæringsprosesser ·  konservering av mat, som syrning av melk (ved hjelp av melkesyrebakterier) · avl av dyr for å få frem gode egenskaper

3) Utvalgsmetoden går ut på å plukke ut individer med ønskede egenskaper som grunnlag for nye generasjoner. Eks. ku der en velg ut etter hvor mye melk kuen gir og hvor rolig den er.

4)  Charles Dawin lanserte begrepet naturlig utvalg. Det er en prosess som innebær at de best tilpassede individene overlever, og de som er dårligst tilpasset miljøforholdene dør. På den måten blir utvalget av de som overlever naturlig. //OH: Det viktige ved naturlige utvalget er at andelen av individ med en god egenskap øker.//

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; msofareastfontfamily: 'Times New Roman'; msolist: Ignore;">5) <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">Arvelærens ”far” er Gregor Mendel. Han fant du hvordan arven foregikk ved bruk av hageerter.

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; msofareastfontfamily: 'Times New Roman'; msolist: Ignore;">6) <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">Dominant arv er ett gen nok til å få egenskapen. Grunnen til at to planter som har gule erter kan få et avkom med grønne er fordi begge de gule plantene med gule erter kan inneholde et grønt gen. På den måten kan de sammen få et grønt avkom ved at begge de grønne genene blir ført sammen. De grønne genene må komme i ”dobbel dose” siden de er recessive og ikke dominant. En tabell syner tilfellet: G = Gult, g = grønt


 * <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> || **<span style="color: yellow; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">G ** || **<span style="color: #00b050; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">g ** ||
 * **<span style="color: yellow; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">G ** || <span style="color: yellow; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">GG <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> || <span style="color: yellow; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">G <span style="color: #00b050; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">g <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> ||
 * **<span style="color: #00b050; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">g ** || <span style="color: yellow; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">G <span style="color: #00b050; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">g <span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;"> || <span style="color: #00b050; font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">gg ||

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 12pt;">Her ser en at de plantene med gule erter vil i ¾ av tilfellene få gule avkom, og i ¼ av tilfellene få et grønt avkom. //OH: En klar og god forklaring!//

<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 14pt; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">**__Bioteknologi__**

<span style="font-family: Wingdings; mso-ansi-language: FI; mso-bidi-font-family: Wingdings; mso-fareast-font-family: Wingdings; msoansilanguage: FI; msobidifontfamily: Wingdings; msofareastfontfamily: Wingdings; msolist: Ignore;">n Hvilke mål for avl har vi for storfe – ku ?

Vi driv med alv av storfe- ku for å få frem de beste dyrene til neste generasjon. Da med tanke på god kjøttkvalitet, god melkemengde samtidig som vi prøver å opprettholde fruktbarheten, holdbarheten og god helse på dyrene.

<span style="font-family: Wingdings; mso-ansi-language: FI; mso-bidi-font-family: Wingdings; mso-fareast-font-family: Wingdings; msoansilanguage: FI; msobidifontfamily: Wingdings; msofareastfontfamily: Wingdings; msolist: Ignore;">n Hvilke mål for avl har vi for fjordhesten?

Fjordhesten var mye brukt i gamle dager, helt til den ble erstattet med traktoren. Da ble den satt til siden og antall hester minket. I dag prøver vi derfor å opprettholde hesten ved bruk av avl der vi legg vekt på å holde rasen ren og sykdomsfri. Særpreg på rasen er det gode lynnet, godt gemytt, hardførheten og allsidigheten noe som det også blir satset på i avlen. Disse egenskapene passer godt for turridning, innen de fleste hestegreinene og for barn. //OH: Hesten er særegen og det ønsker avlslaget å beholde. Bra!//

<span style="font-family: Wingdings; mso-ansi-language: FI; mso-bidi-font-family: Wingdings; mso-fareast-font-family: Wingdings; msoansilanguage: FI; msobidifontfamily: Wingdings; msofareastfontfamily: Wingdings; msolist: Ignore;">n Hvilke mål for avl er for korn i Norge?

Korn blir dyrket som føde for mennesker og dyr, og har en spesiell posisjon i våres kultur ettersom brødet er en viktig del av Norge. Ved å bruke avl kan vi få frem store og effektive avlinger. Vi fokuserer på antall frø per plante, størrelsen på planten og styrken på strået, og ikke minst evnen til å tåle tørke, insektangrep og plantesjukdommer.

<span style="font-family: Wingdings; mso-ansi-language: FI; mso-bidi-font-family: Wingdings; mso-fareast-font-family: Wingdings; msoansilanguage: FI; msobidifontfamily: Wingdings; msofareastfontfamily: Wingdings; msolist: Ignore;">n Gi noen eksempler på hvordan vi bruker bioteknologi!

Vi bruker bioteknologi innen: 1. Avl Få frem de dyr og planter med gode og nyttige egenskaper

2. Mikroorganismer Ved gjæringsprosser kan en få vin, og brød til å heve seg.

3. Syrning Vi kan ved hjelp av syrning få frem holdbare produkter, slik som surmelk og yoghurt.

__<span style="font-family: 'Times New Roman','serif'; font-size: 14pt; mso-ansi-language: NO-BOK; mso-bidi-language: AR-SA; mso-fareast-font-family: 'Times New Roman'; mso-fareast-language: NO-BOK;">**Minieksamen s. 16** __ > - Kritiske valg av metode > - Tolkning av resultater > - Diskusjon mellom forskere .
 * 1) Naturvitenskapelig arbeid kjennetegnes ved systematisk undersøkelser, observasjoner og tolkning av resultater. Også bruk av spesielt utstyr og presise måleinstrument er også karakterisk for naturvitenskapen.
 * 2) Med den vitenskapelig metode mener vi at vi tester ut teorier/observasjoner som er gjort. Dette for å motbevise teorien eller styrke teorien. Ved en rask oppsummering gjør det slik: //teori/observasjon→hypotese→undersøkelse→resultat→tolkning→konklusjon//
 * 3) Hypotese er en antakelse som kan bekreftes eller falsifiseres gjennom forsøk, mens en teori er en grunnlegende beskrivelse som de fleste er enige i.
 * 4) Eksempler på hvordan naturvitere kvalitetssikrer forskningen sin:
 * 1) Det som menes med ordene ”produkt og prosess” i overskriften til kapitler er at vi gjennom vitenskapelige metoden er i en prosess der vi får en teori eller et produkt. Vi må gjennom en prosess for å komme til et produkt i vitenskapen


 * __Minieksamen s. 18__ **
 * 1) Hvis jeg skulle sett meg inn i et forsknings område ville jeg hentet informasjon fra universiteter, forskningsorganisasjoner, offentlige myndigheter og etater og store anerkjente institusjoner. Disse kildene gir som regel ut bøker, hefter, rapporter og brosjyrer hvor en kan finne informasjon som er troverdige.
 * 2) Vi bør hver særlig kritisk når vi leser eller hører om vitenskapelige resultater gjennom medier. Journalister fokusere ofte på en liten del av resultatene for å få en ”spisse” innfallsvinkel i artikkelen sin. Dette kan fører til at bildene som skal formidles blir misvisende eller gale. I andre tilfeller vil media lete etter stoff som kan føre til konflikt. Da får de fagpersoner, politikere og andre folk til å bli interesserte og uttale seg mot hverandre. Når det da blir skapt en debatt vil i mange tilfeller godt underbyggende vitenskapelige konklusjoner overdøves. Derfor vil det som media legg frem av forskning variere på kvalitet.
 * __Minieksamen s. 25__ **
 * 1) Det som er viktig når vi undersøker en parametre i et forsøk er å variere en og en parametre systematisk og holde alle de andre parametrene konstant.
 * 2) Ved at vi må starte og stoppe en stoppeklokke vil det bli en viss usikkerhet ved at vi selv må trykke ned en bryter eller lignende. Da må vi fort regne med et halvt sekund usikkerhet ved både start og stopp. //OH: Usikkerheten var 0,4 sekunder ved start og stopp i forhold til en fotoklokke. Det gir +- 1,6 sekunder alt i alt.//
 * 3) I en forsøksrapport kan en gjennom elevens språk og setninger avsløre logisk tankegang, refleksjoner og vurderingsevner. Eller om det er mangel på dette.