Ina

Minieksamen s. 195
 * 1) Elektromagnetisk stråling er viktig når vi studerer verdensrommet fordi, omtrent alt vi vet om verdensrommet har vi funnet ut fra elektromagnetisk stråling. De går i ulike bølgelengdeområder som er informasjonskanaler. Elektromagnetisk stråling er også med å gir info om når stjerner fødes og dør.
 * 2) Astronomene er interessert i hvordan de ulike typene stjernene og hvordan de utvikler seg fordi, omtrent all massen i verdensrommet er samlet i stjerner, de mener på at de kan gi opphav til ekstreme fenomener når de er i ferd med å dø. De kan også hjelpe oss i å danne bilder av hvordan prosessen deres er i følge av liv og død.
 * 3) En stjerne dannes av støv og gass. Temperaturen stiger fordi partiklene inni denne store massen vil starte og kollidere oftere og oftere etter hvert som de presses sammen og det utgjør at temperaturen vil stige.
 * 4) Det som kjennetegner at det er blitt en stjerne er, når det oppstår en balanse mellom gravitasjonskreftene, som prøver å trekke partiklene og trykk – kreftene lengre innover og tettere. Denne balansen gjør at den glohete stoffklumpen vil bli stabil over lengre tid.
 * 5) Når sola dør vil, den bli så stor at den vil sluke de innerste planetene. Men vil til slutt bli en liten dvergstjerne på størrelse med jorda og det vil ta mange millioner år før den slokner helt. Stjerner som er større vil få en dramatisk død, de vil trekke seg i sammen og til slutt eksplodere.
 * 6) Bakgrunnsstrålingen er, den strålingen som de mener kommer fra når universet ble til.

Minieksamen s. 139
 * 1) I en fisjonsprosess blir tunge atomkjerner spaltet til lette atomkjerner. Når atomkjernen spaltes frigir den energi ut fra massen. Det er enklere å danne fisjon i atomkjerner som til vanlig kun har mellom 2 – 3 nøytroner.
 * 2) Det kommer energi ut av spaltingen fordi, massen blir omdannet til energi og dermed skaper et høyt tempo og atomalderen startes.
 * 3) Det største problemet tilknyttet kjerneenergi er, hvis det oppstår en kjedereaksjon. Da vil det oppstå ekstreme mengder energi som slippes løs og er farlige.
 * 4) Fusjonsprosess er når to atomer smelter lette atomer sammen til store atomer og avgir energi.
 * 5) en fusjonsprosess trenger høy temperatur fordi, da er det kun de sterkeste stoffene som overlever. Slik som hydrogen som er den eneste.

Minieksamen s. 115

> Det går mye opp og ned, med dype søkk som er der hvor sola blir absorbert, som tilsvarer at mye av strålingen når ikke jordas overflate. > Det meste av UV – C - strålingen stoppes i atmosfæren av ozon. Det meste treffer ozonlaget og bare deler av det går videre til jordoverflaten. > Ozonet beskytter jorda, og består av 3 Oksygenatomer (O3) Det blir kun brutt ned ved kjemisk likevekt. 3O2 ↔2O3.
 * 1) Strålingskurven fra sola:
 * 1) Solstrålingen utenfor atmosfæren og ved jordoverflaten.
 * 1) UV – stråling absorberes i ozonlaget:

Minieksamen s. 111 > Frekvens er antall svingninger per sekund. > En kort bølgelengde svinger raskere à høyere frekvens – en hva en med lang bølgelengde. Ved raske svingninger transporteres også energien raskere.
 * 1) Bølgelengde er avstanden mellom to bølgetopper.
 * 1) Sammenhengen mellom bølgelengden og energien til en bølge er,
 * 1) En elektromagnetisk bølge oppstår når elektriske ladninger svinger frem og tilbake, jo mindre bølgelengde til strålingen er, desto høyere energi.
 * 2) Emisjonsspekteret til et stoff er elektromagnetisk stråling fra atomene. Det kan brukes ved å sende ut stråling i ulike grader.
 * 3) De 6 hovedområdene elektromagnetiske spekteret deles inn i er: Radiobølger, Infrarød stråling, Ultrafiolett stråling, Røntgenstråling og Gammastråling.
 * 4) Sola sender ut mange ulike bølgelengder med både infrarød stråling og ultrafiolett stråling.

Oppgaver s 299 8.22 Hensikten med en biobank er, ett eller flere steder vi samler/ tar vare på prøver fra mennesker. - Vevsprøve eks: hud, prøver etter operasjoner, biopsiprøver, blod En biobank er et lager av biologiske materiale.

8.23 Ut fra en gentest kan vi få informasjon om hvilke gener personen har og hvilke egenskaper som er arvelige. Som sykdommer.

Minieksamen s 295 > - Reparere – bruk arvestoff til å kurere sykdom. Aktuelt i noen få situasjoner. > - Forbedre egenskaper – vi er ikke i stand til å forbedre egenskaper i dag. > > Terapeutisk kloning: lage stamceller som brukes til behandling. > De bruker genetisk fingeravtrykk for å studere 3 % av DNA som utgjør genene. De fleste mennesker har like gen og er vanskelig å skille mellom personer. > > Kvalitative egenskaper: enten – eller – egenskaper. De er ofte styrt av ett eller noen få gener, og miljøet har liten innvirkning på disse egenskapene.
 * 1) En gentest er, en undersøkelse av penisen, som oftest for å påvise om individet har bestemte lenge/bredde, eller om det har gener som kan føre til bestemte syke forhuder. Eks: penis- og vaginalsykdommer. Vi kan også teste for spesielle lengder.
 * 2) Genterapi er, å overføre gener for å helbrede sykdom som skyldes genfeil, eller for å påvirke biologiske funksjoner.
 * 1) Stamcelle er uspesialiserte celler som kan gi opphav til nye, sæd celler. Stamcellene finner du alle steder i kroppen hvor det dannes nye celler. Stamcellene som er mest kjente er de stamcellene vi får fra beinmargen.
 * 2) En klon er en genetisk kopi av en annen organisme, celler eller et DNA – molekyl. Eks: Dolly sauen.
 * 3) Reproduktiv kloning: er å reprodusere et levende vesen slik at det blir en genetisk kopi av det individet arvestoffet er hentet fra.
 * 1) Prøverørsbefruktning er befruktning utenfor kvinnens kropp.
 * 2) Genetisk fingeravtrykk er, hvordan vi kan skille mellom individer av samme art ved å studere stykker av DNA.
 * 1) Kvantitative egenskaper: mengdeegenskapene. De er bestemt av et stort antall gener som alle gir et lite bidrag, og som sammenlagt gir en egenskap.

s.298 8.1 De så på avling, og hvilke kornsorter som var de med best egenskaper. På husdyr var det ønskelig å avle videre på dem med best egenskaper 8.3 a. riktig b. riktig c. riktig d. galt 8.6 produktet som er laget ved hjelp av bakterier er: a. jogurt

Minieksamen s. 277. > 1. Kopiering av genet > 2. Innhenting av aminosyrer > 3. Sammensetning av aminosyrer til et protein.
 * 1) Et kromosom er, et DNA – molekyl som er kveilet opp på et rammeverk av proteiner.
 * 2) DNA molekylet er oppbygget som en dobbelspiral, som vi ofte kaller en vridd stige. Stigen bindes opp med 4 ulike baser adenin, tymin, guanin og cytosin disse bindes kun til sukkermolekylene i stigen. Rekkefølgen på basene bestemmer hvilke egenskaper en får.
 * 3) En triplettkode er, den genetiske koden som er kode med 3 og 3 baser i rekkefølge. Triplettkoden teller kun på aminosyrer og er med og bestemmer rekkefølgen for aminosyrene i et protein.
 * 4) proteinene er viktige i levende organismer fordi, de utgjør mye av stoffene i cellene. Proteinene har mange oppgaver inne i cellen og i organismene som helhet. De kan være byggestoff, være enzymer, som øker tempoet på de kjemiske stoffene.
 * 5) 3 hovedtrinnene i proteinsyntesen er,
 * 1) Hensikten med genkartlegging er for at vi skal kunne finne frem til de ulike genene vi ønsket å se. Og for at vi skulle kunne plassere dem på de riktige stedene.
 * 2) Et genom er betegnelsen på alt DNA i en organisme.

S 270 > Moderne bioteknologi, er også kalt genteknologi. > To gule erter kan få en grønn ert hvis de har et oppsett som Gg og Gg. For da vil det ene av 4 bli grønn.
 * 1) Tradisjonell bioteknologi, er den som har en historie som strekker seg tusenvis av år tilbake i tid,
 * 1) Produkter fra tradisjonell bioteknologi er, avl av husdyr, kloning eks Dolly.
 * 2) Utvalgsmetoden går ut på, å plukke ut individer med de riktige egenskapene og de med best kvalitet.
 * 3) Begrepet naturlig utvalg ble lansert av, Charles Darwin. Det innebærer at livet på jorda var i stor endring og at individene ble bedre utnyttet.
 * 4) Arvelærens far er, Gregor Mendel, han hadde studert arv og hvilke egenskaper som går videre i arv og hvilke som er dominerende.
 * 5) Dominant arv er det som dominerer over det andre utvalget. Eks Gul dominerer over grønn.

Spørsmål til naturfaget 7.09.09

n Hvilke mål for avl har vi for storfe – ku ? Er å få de beste dyrene for produksjonen for neste generasjon. Prøver å få dem med best gener til å pares sammen. //OH: Vi tenker på egenskaper som melkemengde, kjøttmengde, lynne mm.// n Hvilke mål for avl har vi for fjordhesten? For fjordhesten ønsker dem å avle opp dem med best gener, beste kunnskapene og riktige fargene. Prøve å få at hesten er god i konkurranse og ikke har feil i beinbygningen. n Hvilke mål for avl er for korn i Norge? er å finne den beste næringsfulle jorden hvor kornet vokser bra og får mye næring. Og den plassen det trenger. n Gi noen eksempler på hvordan vi bruker bioteknologi! Avl, Få beste resultater av dyrkning og formering. //OH: Vi bruker bioteknologi for å få graset lagret i silo og vi tilsetter f.eks maursyre og lag bakterier sørge for syrning.//

Naturfag minieksamen s. 16, 18 og 25 s.16 > hypotese er en gjetning eller en antakelse om hva man prøver å bekrefte eller å avkrefte. > Teori er en antakelse som anses som vel underbygget i forhold til andre antakelser > - se gjennom hvilke metoder som er mest mulig presise og gjør den metoden som gir deg det mest presise svaret. > - tenke gjennom hva resultatet forteller, og trekke en konklusjon som står i samsvar med svaret. > - feilkilder er også et viktig moment > prosess = er arbeidet du gjør før du får frem et produkt. Eks ruller deigen til en bolle deig.
 * 1) Det som kjennetegner det vi kaller naturvitenskapelig arbeidsmåte er, de systematiske eksperimenter, spesielt utstyr og presise måleinstrument.
 * 2) Den vitenskaplige metoden menes som, teorier og lover slått sammen.
 * 3) Forskjellen på en hypotese og en teori er:
 * 1) Naturvitere kvalitetssikre forskningen sin ved:
 * 1) produkt = er resultatet du får etter et forsøk da får du et produkt som tilsvarer svaret av alt du har gjort. Eks: baker kake = får en flott kake

s.18
 * 1) de informasjonskildene jeg vil oppsøke om jeg skulle satt meg inn i et forskningsområde er: se gjennom internett og søke på forskningen jeg lurte på hva var og finne ut hvor dem holder til deretter reise ut eller sende en mail om spørsmålene jeg lurer på.
 * 2) vitenskaplige resultater som vi ser/hører gjennom media bør vi passe på at er riktige, og at du ikke feiltolker svaret. Det er ofte også at media overdriver mye i forhold til hva det egentlig skal være.

s.25
 * 1) Når man undersøker ulike parametre i et forsøk er det viktig å arbeide systemmatisk og å forstå hva en jobber med.
 * 2) 60 – meters friidrett der 4 tidels sekunder er feil = 0,4 før 0,4 etter = 0,8 + 0,8 = 0,16 = 1,6 sek er den relative usikkerheten.
 * 3) En elevsforsøksrapport forteller deg ofte hvor mye arbeid eleven har satt ned i arbeidet og hvor mye eleven forstår etter ordene de bruker. Bruker de mye faguttrykk viser det at eleven har større forståelse enn en elev som skriver uten faguttrykk. Og det viser hvilke nivåforskjeller elevene ligger på.