Eilen+S+R

= = = homseeksname = = = s. 111 1. Hva mener vi med begrepene bølgelengde og frekvens? Livet brur. Med frekvens til en bølge mener vi antall svingninger bølgen gjør per sekund. Målenheten for frekvens er hertz (hz), en bølge med frekvensen 4 Hz gjør 4 svingninger på ett sekund. 2. Hvordan er sammenhengen mellom bølgelengden og energien til en bølge? - Bølger med ulik bølgelengde har også ulik energi. Elektromagnetiske bølger har større energi jo kortere bølgelengde og høyere frekvens de har. 3. Hvordan oppstår elektromagnetiske bølger? - Elektromagnetiske bølger er det samme som elektromagnetiske strålinger. Elektromagnetisk stråling oppstår når elektriske ladninger svinger fram og tilbake. Jo mindre bølgelengde til strålingen er, desto høyere energi. 4. Hva mener vi med emisjonsspekteret til et stoff, og hvordan kan et slikt spekter brukes? - Emisjonsspekter. Alle stoffer kan sende ut stråling med bølgelengder som er karakteristisk for energiovergangene i atomer og molekyler i akkurat det stoffet. Strålingen kalles emisjonsspekteret til stoffet. 5. Hvilke seks hovedområder deles det elektromagnetiske spekteret inn i? - Det deles inn i radiobølger, synlig lys, infrarød stråling, ultrafiolett stråling, røntgen stråling og gamma stråling. 6. Hvilke bølgelengder har synlig lys? Hvorfor er det akkurat disse bølgelengdene vi kan se? - Bølgelengdene til synlig lys er mellom 400 nm og 800 nm. s. 270 1. Hva er tradisjonell bioteknologi, og hva er moderne bioteknologi? Bioteknologi er teknologi basert på biologi, det vil si all teknologi som bruker levende organismer eller noe som stammer fra levende organismer, til å lage produkter. Det vi kaller tradisjonell bioteknologi har en historie som strekker seg tusenvis av år tilbake i tid, mens moderne bioteknologi, også kalt genteknologi, har gjennomgått en utrolig utvikling de siste tiårene.

2. Nevn noen produkter fra tradisjonell bioteknologi. Produkter fra tradisjonell bioteknologi er for eksempel øl, vin og brød som er fremstilt av gjæringsprosess, og medisiner.

3. Hva går utvalgsmetoden ut på? Utvalgsmetoden går ut på at bøndene sådde individer med ønskede egenskaper som grunnlag for nye generasjoner. //OH: Det gjelder også dyr der de plukket ut de beste dyrene, for å avle på dem.//

4. Hvem lanserte begrepet naturlig utvalg, og hva innebærer det? Naturlig utvalg er en naturlig prosess som resulterer i at de best tilpassede individene overlever, og de som er dårligst tilpasset miljøforholdene, ikke overlever. Det var Charles Darwin som lanserte dette begrepet.

5. Hvem er arvelærens ”far”? Hva slags studier lå til grunn for hans lære? Gregor Mendel er arvelærens far. Gregor Mendels arbeid i klosterhagen i byen Brno rundt 1860 ga det svaret mange naturforskere lenge hadde søkt, nemlig hvordan arven foregår. I sine studier brukte han en art, hageerter, som hadde egenskaper som var gunstige å studere. Og han fant ut at ¾ erter ble gule og ¼ ble grønne. //OH: Det var først i andre generasjons planter at han fikk dette resultatet. I første generasjon ble det bare gule erter. Se side 269.//

6. Hva er dominant arv? Forklar hvordan to planter som har gule erter, kan få avkom med grønne. Ved dominant arv er ett gen nok til å få den dominante egenskapen. For at recessive gener skal komme til uttrykk, må genet for den recessive egenskapen foreligge i dobbel dose. Dette vil si at en ert med foreldrene Bb og Bb kan bli ved deling, bb. //OH: Det blir lettere å forklare om du kan bruke ordene genotype for hvordan genene er for en egenskap og fenotypen for hvordan et individ faktisk ser ut for en egenskap.// Fortsett slik!

= Minieksamen = s.16 1.Hva kjennetegner det vi kaller naturvitenskapelig arbeidsmåte? Naturvitenskapelig arbeidsmetode kjennetegnes ved at vi jobber systematisk med undersøkelser, observerer hva som skjer og tolke resultatene.

2.Hva mener vi med den vitenskapelige metode? Den vitenskapelige metode er å observere -> hypotese -> undersøkelse -> resultat -> tolkning -> konklusjon.

3.Hva er forskjellen på en hypotese og en teori? En teori er en grunnleggende beskrivelsesom det er stor grad av enighet om, mens en hypotese er en kvalifisert gjetning eller antakelse.

4.Nevn eksempler på hvordan naturvitere kvalitetssikrer forskningen sin. Naturvitere kvalitetssikrer forskningen ved kritisk valg av metode, tolkning av resultatet og diskusjon forskerne imellom.

5.Hva menes med ordene ”produkt og prosess” i overskriften i kapittelet? Med disse ordene menes det at vi hele tiden finner nye produkt og spørsmål som forskerne må finne ut av, og forståelse og kunnskap utvikles hele tiden.

s.18

1.Hvilke informasjonskilder vil du oppsøke hvis du skal sette deg inn i et forskningsområde? Hvis jeg skal sette meg inn i et forskningsområde vil jeg finne informasjon hos internasjonale forskningstidsskrifter, universiteter, internett, aviser, tv og radio.

2.Hva bør vi passe på når vi leser eller hører om vitenskapelige resultater gjennom media? Vi bør passe på at det er fakta, mange journalister velger bare ut en liten del av resultatet og fokuserer på den. På denne måten kan bildet som formidles være misvisende eller galt.

s.24

1.Hva er viktig når man skal undersøke betydningen av ulike parametre i et forsøk? Når vi skal undersøke ulike parametre er det viktig å ta for seg en og en parameter systematisk og holde de andre parametrene konstant.

2.Hvis usikkerheten ved å måle tiden med stoppeklokke er fire tidels sekunder, hva blir da den relative usikkerheten ved tidsmåling på en 60-meter i friidrett? Ved en 60 meter er usikkerheten at en må trykke på stoppeklokken selv ved start og stopp, da kan en trykke både 0,4 sekund før start og stopp eller etter start og stopp, der med blir det 0,8 sekunder usikkerhet, og x2 blir det 1.6 sekunder.

3.På hvilke måter forteller en elevs forsøksrapporter i naturfag noe om elevens arbeid, forståelse og faglige nivå? Elevens forskningsrapporter skal vise hva vi har funnet ut og forstått av øvelsen.//OH: Det er ok! Vi skal jobbe snart med en øving om arv.//